Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 286/3120/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції матеріали об`єднаного кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000398, №0000506, №0000141, №0000186 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 185, частиною 2 статті 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Народицького районного суду Житомирської області перебуває зазначене вище об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 185, частиною 2 статті 186 КК України.

Ухвалою Народицького районного суду Житомирської області від 09 жовтня 2023 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого ухвалою суду від 30 листопада 2023 року було продовжено на 60 днів, тобто до 29 січня 2024 року.

До початку судового засідання прокурор подала до суду письмове клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят діб, мотивуючи тим, що розгляд кримінального провадження не буде завершено з об`єктивних причин до закінчення терміну дії ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу, а тому, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження є необхідність продовження запобіжного заходу. Крім того, зазначає, що ризики, які враховувались судом при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились, останній обвинувачується у вчиненні кількох злочинів, зокрема, нетяжкого та тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, останній раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів проти власності, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, які не допитувались судом, продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливості запобігання зазначеним вище ризикам.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримала.

Потерпілий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання прокурора підтримав.

Обвинувачений та захисник обвинуваченого в судовому засіданні просили задовольнити клопотання прокурора частково та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, мотивуючи тим, що існування ризиків, на які посилається прокурор у клопотанні, не підтверджено доказами, натомість, обвинувачений має місце постійного проживання, одружений та не має наміру переховуватись від суду, впливати жодним чином на потерпілих і свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Також захисник обвинуваченого зазначив, що обвинувачений визнає частково свою провину у вчиненні кримінальних правопорушень, а також що останній тривалий термін утримується під вартою, а тому ризики, передбачені статтею 177 КПК України, що зазначені у клопотанні прокурора, вже не є актуальними.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання прокурора, суд дійшов такого висновку.

Правилами статті 331 КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до частини третьої статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, окрім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя згідно вимог частини п`ятої статті 199 КПК України зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Оцінюючи обґрунтованість клопотання прокурора, суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, а також те, що ризики, встановлені судом під час обрання запобіжного заходу, не зменшились, й на даний час існують ризики незаконного впливу обвинуваченим на свідків, які судом не були безпосередньо допитані під час судового розгляду, а також переховування обвинуваченого від суду та продовження вчинення інших кримінальних правопорушень.

З огляду на зазначене вище й враховуючи особу обвинуваченого, який не має постійного місця роботи та стабільного доходу, репутацію обвинуваченого, який характеризується посередньо, наявність судимостей, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, який одружився у квітні 2023 року та має родину, суд приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам, а тому обвинуваченому слід продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, суд приходить до висновку, що обставини, зазначені у судовому засіданні захисником обвинуваченого, не зможуть запобігти ризикам, зазначеним прокурором, та не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Частиною 3 статті 183 КПК України встановлено, що суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Пунктом 1 частини 4 цієї ж статті передбачено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З огляду на те, що ОСОБА_5 обвинувачується серед іншого у вчиненні кримінального правопорушення, поєднаного із застосуванням насильства, суд вважає, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу відсутня необхідність визначати розмір застави.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 197, 331 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів.

Визначити строк дії ухвали до 15 годин 30 хвилин 16 березня 2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_7