№ провадження 1-кс/495/2291/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка селища Южно-Сухокумськ, міста Кізляр, республіка Дагестан, рф, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , громадянка України

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

24.10.2023 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001247 від 22 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

21 жовтня 2023 року приблизно о 21 годині 00 хвилин, точний час в ході проведення розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_4 прийшовши за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , та зайшовши до приміщення житлового будинку побачила потерпілого ОСОБА_8 , котрий є батьком її співмешканця ОСОБА_9 , та перебував під навісом у вхідних дверей будинку. Будучи у стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_4 на побутовому підґрунті розпочала сварку з потерпілим ОСОБА_8 . В цей час у ОСОБА_4 виник чіткий умисел направлений на умисне нанесення тілесних ушкоджень, реалізуючи котрий, остання, усвідомлюючи протиправність виниклого злочинного задуму, чітко розуміючи що потерпілий є літньою людиною, взявши дерев`яну палицю стала наносити потерпілому ОСОБА_8 удари по різним частинам тіла, чітку кількість котрих встановити не надалось можливим, після чого ОСОБА_4 взявши в приміщенні кімнати будинку де знаходиться груба пічного опалення, металевий совок-сміттярку, та перебуваючи в приміщенні даної кімнати стала наносити удари потерпілому, в тому числі в область голови, точну кількість котрих встановити не надалось можливим, спричинивши множинні забійні тілесні ушкодження від дії твердих тупих предметів.

В подальшому потерпілого ОСОБА_8 було доставлено до КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» у важкому стані.

Своїми протиправними діями, котрі виразились в умисному нанесенні тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 спричинила потерпілому ОСОБА_10 лінійний перелом тім`яно-скроневої кістки праворуч з переходом на вінцевий шов, з визначенням у скроневій ділянці праворуч оболонкової гематоми, забійні рани волосистої частини голови, гематоми правої руки.

22 жовтня 2023 року ОСОБА_4 , на підставі ст.208 КПК України о 14 годині 01 хвилин було затримано (фактичний час затримання 13 годин 00 хвилин). 22 жовтня 2023 року, на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Обґрунтування повідомленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, підтверджуються зібраними під час проведення досудового розслідування доказами.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п.1, 3, 5, ч.1 ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, спробам незаконного впливу на потерпілого та осіб, котрі допитані у кримінальному провадженні в якості свідків, та їх покази мають суттєве значення як доказ, та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Беручи до уваги, що підозрювана ОСОБА_4 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування, враховуючи те, що вона підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого проти життя, результатом котрого стало спричинення потерпілій особі множинних тілесних ушкоджень, з подальшою госпіталізацією потерпілого у важкому стані до медичного закладу слідчий просив застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з поміщенням до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

2 - Доводи сторін.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити, зазначив, що між підозрюваною та іншими членами родини її співмешканця були неприязнені стосунки. Окрім того, прокурор наголосив, що особа раніше притягалась до кримінальної відповідальності, а отже існує вірогідність вчинення нею інших кримінальних правопорушень.

Підозрювана ОСОБА_11 та її захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили застосувати більш м`який вид запобіжного заходу. ОСОБА_4 зазначила, що вказаний злочин вона не вчиняла і вказане може бути підтверджене її співмешканцем. Адвокат у судовому засіданні наголосив, що хоча стосовно ОСОБА_4 винесено вирок Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області, однак він перебуває на розгляді у суді апеляційної інстанції. Підозрювана має сімох дітей, працює за наймом. Окрім того, її не було затримано в передбаченому ст. 208 КПК України порядку.

З метою встановлення об`єктивної істини судом за власної ініціативи проведено опитування свідка ОСОБА_9 , який зазначив, що бачив Аксану поряд зі своїм в батьком, співмешканка тримала у руках палку, яку вона потім викинула, більше нікого в кімнаті не було.

3 - Мотивація суду.

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні №0001247 від 22 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

Відповідно до наданого протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину 22 жовтня 2023 року ОСОБА_4 , на підставі ст.208 КПК України о 14 годині 01 хвилин було затримано (фактичний час затримання 13 годин 00 хвилин).

22 жовтня 2023 року, на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_4 уродженці селища Южно-Сухокумськ, міста Кізляр, республіка Дагестан, рф, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_12 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: проведеним оглядом місця події, а саме домоволодіння АДРЕСА_1 , за результатами котрого виявлено та вилучено: - металевий совок-сміттярку із слідами речовини бурого кольору; проведеним допитом потерпілого ОСОБА_8 від 22.10.2023 р., у свідченнях котрого він зазначає обставини вчинених кримінального правопорушення; проведеним допитом свідка ОСОБА_9 від 22.10.2023, у свідченнях котрого викладені відомі обставини вчиненого кримінального правопорушення; проведеним допитом свідка ОСОБА_13 від 22.10.2023 р., у свідченнях котрої викладені відомі обставини вчиненого кримінального правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою. Отже, на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_12 дій, що кваліфікуються за ч. 1 ст. 121 КК України .

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що підозрюваний може:

3.2.1. Переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, тому є підстави вважати, що підозрювана, знаючи про тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваної у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

3.2.2. Незаконно впливати на свідків, потерпілого оскільки підозрюваній відомі їх анкетні дані та місця проживання, на теперішній час їх допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваної, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань.

Як зазначено прокурором у судовому засіданні на процесуальні ризики незаконного впливу з боку підозрюваної на потерпілого та свідків, вказує той факт, що вони станом на момент вчинення злочину проживали разом. У разі знаходження підозрюваної на волі значно підвищується ризики вчинення фізичного і психічного впливу на вказаних осіб з боку підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, вже пов`язаного зі застосуванням насильства небезпечного для життя та здоров`я потерпілого.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

3.2.3. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення. Так прокурором зазначено, що під час досудового розслідування встановлені інші факти притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності.

Відповідно до абзацу 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваної обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_14 необхідно застосувати запобіжний захід.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 слід зазначити, що особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, особі підозрюваної та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, також, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрювана знаючи, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

За таких обставин, враховуючі зазначені в клопотанні ризики, а саме ризик впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування є належно обґрунтованими.

Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого з моменту затримання, тобто з 22.10.2023 року.

3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

При вирішення питання про визначення розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне скористатись правом, визначеним ч.4 ст.183 КПК України, за змістом якої суд вправі не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_11 вчинено з застосуванням насильства, слідчий суддя користується правом не визначати розмір застави.

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, а також обставин, що характеризують підозрювану, зважаючи на вірогідність впливати на свідків, потерпілого, переховуватись від органу досудового розслідування слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження застосувати відносно ОСОБА_14 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0001247 від 22 жовтня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 20.12.2023 включно без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 22.10.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1