УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР № 0000880 від 17.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло вище вказане клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна.

З матеріалів клопотання вбачається, що СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000880 від 17.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснює група прокурорів Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що 17.12.2023 року близько 23 год. 00 хв. виявлено незаконне використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації в службових приміщеннях, зокрема в приміщенні готелю President Hotel Kyivза адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12, якими користуються представники Збройних Сил України.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення, слідчим в ОВС 3 відділу СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 у період з 00 год. 22 хв. по 04 год. 15 хв. 18.12.2023 року проведено огляд за місцем виявлення спеціальних технічних засобів, а саме в кабінетах № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № 116-117 готелю President Hotel Kyivза адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12.

Перед проведенням огляду представником володільця готелю було надано добровільну згоду на огляд зазначених приміщень готелю, за результатами якого віднайдено та вилучено наступне: технічний засіб ззовні схожий на дротовий мікрофон, з попереднім підсилювачем, зі зворотної сторони якого знаходиться роз`єм «Jack 3,5», що підключений до відповідного роз`єму, що знаходився на чорному кабелі, який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору № 1, який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії; провід, що закінчується роз`ємом «Jack 3,5», який має металевий корпус чорного кольору, провід який закінчується циліндричним роз`ємом живлення та провід, який на кінці має роз`єм для підключення елементу живлення типу «Крона», який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору із написом «ГУ СБ України у м. Києві та Київській області СЛІДЧЕ УПРАВЛІННЯ», який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії; технічний засіб, ззовні схожий на винесений мікрофон з платою попереднього підсилення, який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору № 3, який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10.01.2024 року надано дозвіл на проведення вищезазначеного обшуку.

Постановою про визнання та приєднання речових доказів до матеріалів досудового розслідування від 18.12.2023 року вищезазначені вилучені речі (матеріальні об`єкти) визнані як речові докази у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000880 від 17.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що власником President Hotel Kyivза адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12, є Держава Україна в особі суб`єкта управління об`єктами державної власності Державне управління справами.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, проте надала до суду заяву про проведення судового засідання за її відсутності. Просила суд задовольнити клопотання в повному обсязі.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання не здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Судом встановлено, що СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000880 від 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснює група прокурорів Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

Встановлено, що 17.12.2023 року близько 23 год. 00 хв. виявлено незаконне використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації в службових приміщеннях, зокрема в приміщенні готелю President Hotel Kyivза адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12, якими користуються представники Збройних Сил України.

Так, слідчим в ОВС 3 відділу СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 у період з 00 год. 22 хв. по 04 год. 15 хв. 18.12.2023 року проведено огляд за місцем виявлення спеціальних технічних засобів, а саме в кабінетах № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № 116-117 готелю President Hotel Kyivза адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12.

В ході проведення невідкладної слідчої дії виявлено та вилучено технічний засіб ззовні схожий на дротовий мікрофон, з попереднім підсилювачем, зі зворотної сторони якого знаходиться роз`єм «Jack 3,5», що підключений до відповідного роз`єму, що знаходився на чорному кабелі, який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору № 1, який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії; провід, що закінчується роз`ємом «Jack 3,5», який має металевий корпус чорного кольору, провід який закінчується циліндричним роз`ємом живлення та провід, який на кінці має роз`єм для підключення елементу живлення типу «Крона», який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору із написом «ГУ СБ України у м. Києві та Київській області СЛІДЧЕ УПРАВЛІННЯ», який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії; технічний засіб, ззовні схожий на винесений мікрофон з платою попереднього підсилення, який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору № 3, який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії. Вказані речі в подальшому визнано речовими доказами.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Прокурор, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 171 КПК України, зазначив мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, з якою пов`язує необхідність у накладенні такого арешту, з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням прокурора.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Постановою про визнання та приєднання речових доказів до матеріалів досудового розслідування від 18.12.2023 року вищезазначені вилучені речі (матеріальні об`єкти) визнані як речові докази у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000880 від 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

На думку слідчого судді, прокурором доведено відповідність майна, на яке просить накласти арешт, критеріям речового доказу та можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Накладення арешту на вказане майно є необхідним на даному етапі кримінального провадження, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, яке на даному етапі кримінального провадження, враховуючи, серед іншого, суспільну небезпеку можливого кримінального правопорушення та його специфіку, вважає є пропорційним та співрозмірним завданням кримінального провадження.

Зважаючи на вищевикладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, про необхідність задоволення внесеного прокурором клопотання.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000880 від 17.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України, яке вилучене 18.12.2023 в ході проведення огляду кабінетів № 111, № 112, № 116-117 готелю President Hotel Kyivза адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12, а саме :

-технічний засіб ззовні схожий на дротовий мікрофон, з попереднім підсилювачем, зі зворотної сторони якого знаходиться роз`єм «Jack 3,5», що підключений до відповідного роз`єму, що знаходився на чорному кабелі, який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору № 1, який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії;

-провід, що закінчується роз`ємом «Jack 3,5», який має металевий корпус чорного кольору, провід який закінчується циліндричним роз`ємом живлення та провід, який на кінці має роз`єм для підключення елементу живлення типу «Крона», який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору із написом «ГУ СБ України у м. Києві та Київській області СЛІДЧЕ УПРАВЛІННЯ», який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії;

-технічний засіб, ззовні схожий на винесений мікрофон з платою попереднього підсилення, який поміщений до поліетиленового сейф-пакету білого кольору № 3, який упаковано у спосіб, який унеможливлює сторонній доступ та на якому містяться підписи всіх учасників слідчої дії.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1