справа № 361/6455/22
провадження № 1-кс/361/1626/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №1-кп /361/702/23, справа №361/6455/22 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст.286,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області (головуючий - суддя ОСОБА_4 ) перебуває вищевказане кримінальне провадження №1-кп /361/702/23, справа №361/6455/22 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст.286.

10 жовтня 2023 року до суду надійшла письмова заява захисника обвинуваченої ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді.

В обґрунтування доводів заяви зазначається, що Броварський міськрайонний суд Київської області утворений з порушенням конституційних норм права, оскільки Президентом України не приймалися Укази щодо утворення Броварського міськрайонного суду Київської області. Таким чином, Броварський міськрайонний суд Київської області здійснює свою діяльність без його утворення, отже, така діяльність є незаконною та здійснюється у свавільний спосіб. Всупереч вимогам ст. 6, ст. 124 Конституції України, ст. 24, ч. 5 ст. 147 ЗУ Про судоустрій та статус суддів , Броварський міськрайонний суд Київської області не має статусу як орган державної влади. Броварський міськрайонний суд Київської області має статутний капітал, який сформовано 23.04.2008 р., в той час як органи державної влади не можуть мати статутного капіталу. З 17 вересня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області перебуває у стані припинення, тому, такий суд не заслуговує на довіру. Крім того, суддя отримує винагороду (заробітну плату), набуває стаж, має пільги та інші соціальні гарантії, визначені законодавством, саме у зв`язку з перебуванням на посаді незаконно існуючого суду. За таких обставин, а також з мотивів «корпоративної солідарності суддів» суддя не може визнати будь-які порушення закону при створенні та функціонуванні суду, в якому він працює. У зв`язку з чим, він не може бути об`єктивним та неупередженим при розгляді цієї справи.

Такі обставини не дають гарантії того, що суддя може розглядати справу безсторонньо і ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе рішення. Зазначені вище обставини викликають розумний сумнів у спроможності судді забезпечити гарантії своєї безсторонності та дає підстави заявити йому відвід.

До початку слухання справи заявник надав суду клопотання про направлення матеріалів кримінального провадження до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Заявник в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України регламентовано, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши заяву про відвід судді Броварського міськрайонного суд Київської області ОСОБА_4 , суд доходить наступного висновку.

За положеннями п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. У випадку заявлення відводу судді,

У відповідності до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим, такий відвід розглядає інший суддя цього суду (ч.1,2 ст.81 КПК України).

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

У своїй заяві заявник вказує на незаконність утворення Броварського міськрайонного суд Київської області та на те, що суддя ОСОБА_4 не відмовилась від посади судді незаконно утвореного та незаконно функціонуючого суду, поставивши власні кар`єрні інтереси вище над законом та правами людини.

За приписами стаття 75 КК України обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні зазначено:

1. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

За змістом п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: по-перше, суд (суддя) повинні бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Довіра це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

Відповідно до п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та соціальної ради ООН 27.07.2006 року №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат справи.

ЄСПЛ у кількох рішеннях наголосив, що поняття «суд, встановлений законом», стосується не тільки юридичного підґрунтя самого по собі існування суду , але також і дотримання судом спеціальних норм, які регулюють його юрисдикцію, підсудність, повноваження судді (належний склад суду).

Під «судом» у практиці ЄСПЛ розуміється будь-який юрисдикційний орган, що вирішує питання, віднесені до його компетенції на підставі норм права, відповідно до встановленої процедури. Цей орган має бути встановлений законом.

Отже, слід вважати, що суд, встановлений законом означає наступне:

- дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності;

- дотримання правил автоматичного розподілу справ;

- наявність повноважень у судді;

- належний склад суду;

- наявність достатніх повноважень для розгляду певної категорії справ.

15 березня 2004 року Указом Президента України за № 328/2004 Про внесення змін до Мережі та кількісного складу суддів місцевих судів у Київській області утворений Броварський міськрайонний суд Київської області у складі 15 суддів.

Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Броварський міськрайонний суд Київської області не припинений та не ліквідований.

Отже, аргументи заявника щодо нелегітимності Броварського міськрайонного суду Київської області є абсолютно безпідставними та надуманими,

Враховуючи викладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що доводи заявника- адвокката адвоката ОСОБА_3 про безсторонність судді ОСОБА_4 щодо розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 є надуманими, заявлений відвід не містить належних та законно підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу.

Зважаючи на вище викладене, суд приходить до висновку, що будь-яких сумнівів щодо розгляду даної кримінальної справи безстороннім та неупередженим судом немає, наведені заявником обставини випливають лише з особистих суб`єктивних оцінок, а тому в задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_4 слід відмовити.

Щодо клопотання заявника про направлення матеріалів кримінального провадження до Київського апеляційного суду для визначення підсудності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

У даному випадку, суд виходить з поняття такої процесуальної дії як відвід судді, де досліджуються лише обставини пов`язані з можливістю або неможливістю судді, який бере участь у кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 75 КПК України) продовжувати розгляд справи. Вирішення питань про направлення матеріалів кримінального провадження до апеляційного суду для визначення підсудності в даному процесі нормами КПК України не передбачено.

Тому суд вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_3 про направлення кримінального провадження №1-кп /361/702/23, справа №361/6455/22 до Київського апеляційного суду для визначення підсудності, треба залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 76, 80, 81, 372 КПК України,-

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про направлення кримінального провадження №1-кп /361/702/23, справа №361/6455/22 до Київського апеляційного суду для визначення підсудності залишити без розгляду.

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №1-кп /361/702/23, справа №361/6455/22, за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст.286- відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя ОСОБА_1