УХВАЛА

23 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 372/3215/21

провадження № 51-6340ск23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Обухівського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 14 липня 2023 року щодо останнього,

встановив:

Захисник ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на указані вище судові рішення щодо засудженого ОСОБА_5 .

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її необхідно залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.

Суд касаційної інстанції, за правилами ч. 1 ст. 428 КПК, відкриває касаційне провадження протягом п`яти днів з дня надходження касаційної скарги, якщо немає підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги або відмови у відкритті касаційного провадження. Питання про відкриття касаційного провадження суд касаційної інстанції вирішує без виклику сторін кримінального провадження.

При цьому рішення про відкриття касаційного провадження суд касаційної інстанції приймає на основі змісту оскаржених судових рішень у взаємозв`язку з касаційною скаргою та її доводами, з огляду на що кримінальний процесуальний закон передбачає обов`язок для особи, яка звертається з касаційною скаргою, долучити до неї копії судових рішень, які оскаржуються (ч. 5 ст. 427 КПК).

У недотримання приписів ч. 5 ст. 427 КПК, до касаційної скарги захисник додає роздрукований з Єдиного реєстру судових рішень витяг вироку Обухівського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року, де міститься знеособлена інформація про учасників судового розгляду, що унеможливлює встановлення належності даного рішення до особи засудженого та обставин провадження. Крім того, до касаційної скарги не додано копії оскарженої ухвали Київського апеляційного суду від 14 липня 2023 року, що, з урахуванням відсутності цього судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, позбавляє суд касаційної інстанції перевірити наявність чи відсутність підстав для відкриття касаційного провадження та перегляду оскаржених судових рішень в межах доводів касаційної скарги.

Колегія суддів додатково звертає увагу захисника, що копії судових рішень повинні бути належним чином завірені відповідно до вимог розділу ХІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, а саме: у прошитому, пронумерованому вигляді, засвідчені та скріплені відповідною печаткою суду.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК в касаційній скарзі має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Частиною 1 ст. 438 КПК визначено, що підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.

При цьому суд касаційної інстанції, з огляду на приписи ч. 1 ст. 433 КПК, перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та оцінка доказів на предмет їх достовірності та належності, про що, серед іншого, йдеться у касаційній скарзі, не є предметом перегляду судом касаційної інстанції, а відноситься до компетенції перевірки апеляційного суду.

Захисник у касаційній скарзі наводить доводи про визнання низки доказів недопустимими з тих підстав, що вони отримані з порушенням вимог чинного законодавства. Однак, як убачається з доданого до касаційної скарги тексту знеособленого вироку Обухівського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року, переважна більшість вказаних доводів була предметом перевірки судом першої інстанції, який надав їм свою правову оцінку. Стверджуючи, що зазначені обставини були предметом перевірки під час апеляційного перегляду вироку місцевого суду, захисник у касаційній скарзі не указує, яких порушень норм КПК припустився цей суд в частині їх перевірки та наданні оцінки, з огляду на межі та порядок, передбачені статтями 404, 405 КПК.

Формальні та неконкретизовані твердження про недотримання судами попередніх інстанцій норм КПК в частині надання оцінки доказам не можуть бути предметом перевірки суду касаційної інстанції без належного обґрунтування з посиланням на відповідні матеріали кримінального провадження, а також норми процесуального закону, які, на переконання захисника, були порушені.

Крім того, порушуючи в касаційній скарзі питання про скасування оскаржених судових рішень та призначення нового розгляду в суді першої інстанції, захисник не указує про такі порушення кримінального процесуального закону, які би відповідно до положень ст. 415 КПК слугували підставою для призначення нового розгляду саме у суді першої інстанції та не можуть бути виправлені апеляційним судом.

Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги

і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.

Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.

Недоліки касаційної скарги, пов`язані з її змістом, можуть бути усунуті шляхом подання нової касаційної скарги.

Керуючись ст. 429 КПК, Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги - п`ятнадцять днів із дня її отримання.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3