ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/172/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" жовтня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

провівши підготовче судове засідання в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) № 0002346 від 13.09.2016, за обвинуваченням

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Савінка,

Щучинського району, Кокчетавської області, Російської

Федерації, який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 Кримінального кодексу України (далі - КК України),

встановив:

1. У провадженні Дарницького районного суду міста Києва перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0002346 від 13.09.2016, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Вказане кримінальне провадження перебувало на розгляді у судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 .

У зв`язку із звільненням судді ОСОБА_6 у відставку відповідно до Рішення Вищої ради правосуддя від 23.05.2023 № 496/0/15-23, на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 червня 2023 року матеріали кримінального провадження передані на розгляд головуючому судді ОСОБА_1 .

2. Ухвалами Дарницького районного суду міста Києва від 21 червня 2023 року прийнято матеріали провадження, відновлено судовий розгляд у зв`язку з перебуванням обвинуваченого у розшуку та призначено розгляд цього кримінального провадження до підготовчого судового засідання.

3. Прокурор у підготовчому судовому засіданні просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні. Також подав до суду клопотання про проведення спеціального судового провадження.

4. Захисник ОСОБА_4 не заперечував проти призначення обвинувального акта до судового розгляду.

5. Суд, заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, подане клопотання прокурором, дійшов до таких висновків.

6. Щодо клопотання про здійснення спеціального судового провадження.

Прокурор подав суду клопотання про здійснення спеціального судового провадження. Клопотання мотивовано тим, обвинувачений ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України. У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру за ч. 1 ст. 111 КК України, яке 22.05.2015 направлено за місцем його проживання та роботи, а також на всі можливі електронні адреси. У зв`язку із неприбуттям обвинуваченого до слідчого та через те, що його місцезнаходження невідоме ОСОБА_5 було оголошено у розшук. Вказує, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території - Автономній Республіці Крим, слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва постановлено ухвалу про надання дозволу на здійснення спеціального досудового розслідування стосовно ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні. У клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 беззаперечно відомо про наявність кримінального провадження стосовно нього, стаття КК України, за якою йому висунуте обвинувачення, дозволяє ухвалити рішення щодо здійснення спеціального судового провадження. Разом з цим, з 2014 року обвинувачений не перетинав адміністративну межу між АР Крим та територією України, що свідчить про його переховування від правоохоронних органів. Просив клопотання задовольнити та ухвалити рішення про спеціальне судове провадження стосовно ОСОБА_5 .

Так, до загальних засад кримінального провадження, зокрема, відносяться: законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань.

При цьому зміст та форма кримінального провадження за відсутності підозрюваного або обвинуваченого (in absentia) мають відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у ст. 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), з урахуванням особливостей, встановлених законом та нормами міжнародного права.

У Міжнародному пакті про громадянські і політичні права (ст. 14 (3) (d)) вказується: «Кожен має право при розгляді будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, як мінімум, на такі гарантії на основі повної рівності: (d) бути засудженим в його присутності...». Водночас, обвинувачений може добровільно відмовитися від здійснення свого права бути присутнім на судових слуханнях, але суд у будь-якому випадку має здійснити ретельну перевірку наведеної обставини.

Відповідні права та можливості обвинуваченого визначені ст. 42 КПК України.

Ключове значення у цьому випадку має відігравати повідомлення особи про порушене проти неї кримінальне провадження, яке мало бути здійснено відповідно до процесуальних і матеріальних вимог, що гарантують ефективне здійснення її прав, при тому, що неясна і неофіційна інформація є недостатньою (рішення ЄСПЛ у справі «Сейдовіч проти Італії»).

Можливість судового розгляду справи у кримінальному проваджені у разі неприбуття обвинуваченого за викликом суду шляхом здійснення спеціального судового провадження передбачена у ч. 3 ст. 323 КПК України.

Так, за змістом абз. 1 цієї частини передбачено, що судовий розгляд у кримінальному провадженні щодо злочинів, зазначених у частині другій статті 297-1 цього Кодексу, може здійснюватися за відсутності обвинуваченого (in absentia), який переховується від органів слідства та суду на тимчасово окупованій території України, на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, з метою ухилення від кримінальної відповідальності (спеціальне судове провадження) та/або оголошений в міжнародний розшук.

ОСОБА_5 висунуто обвинувачення у діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, а саме: наданні іноземній державі та її представникам допомоги у проведенні підривної діяльності проти України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 297-1 КПК України обвинувачення особи у вчиненні злочину, передбаченого ст. 111 КК України, надає можливість суду здійснювати судовий розгляд за відсутністю такого обвинуваченого, тобто здійснювати спеціальне судове провадження.

Щодо обставин про переховування обвинуваченого від суду на тимчасово окупованій території України з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що дає можливість суду провести судовий розгляд за відсутності обвинуваченого (in absentia), то суд проаналізує це окремо.

Суд вважає, що подальший розгляд кримінального провадження № 0002346 шляхом здійснення спеціального судового провадження не порушуватиме права обвинуваченого на справедливий суд, з огляду на таке.

Під час розгляду цього кримінального провадження наявні всі засоби і можливості дотримання стандартів судового розгляду, викладені у Резолюції 11 комітету Міністрів Ради Європи від 19 січня 1973 року «Про критерії, що регламентують розгляд, проведений за відсутності обвинуваченого», якою регламентується, зокрема, наступне: Справу жодної особи не може бути розглянуто, якщо до цього її ефективно протягом часу, що дозволяє їй з`явитися в суд і підготувати свій захист, не було оповіщено повістками, якщо тільки не буде встановлено, що вона навмисно прагнула уникнути правосуддя. Повістки повинні вказувати на наслідки неявки обвинуваченого на розгляд. Коли суд встановить, що обвинуваченому, який не з`явився на розгляд, була вручена (atteint) повістка, він повинен розпорядитися про відкладення розгляду, якщо визнає, що особиста присутність обвинуваченого є обов`язковою, або якщо є підстави вважати, що у нього виникли перешкоди для явки.

У рішенні ЄСПЛ «Медєніца проти Швейцарії» суд зазначив, що існування процедури заочного кримінального провадження не викликає заперечень лише за умови, що при цьому дотримуються гарантії, що забезпечують права людини, закріплені Конвенцією.

Відповідно до позиціі? ЄСПЛ, викладеноі? в рішенні у справі «Колоцца проти Італіі?», для забезпечення можливості обвинуваченому реалізувати своі? права у кримінальному процесі він має бути обізнаним про здіи?снення судового розгляду щодо нього, а відмова від таких прав має бути недвозначною.

Так, судом встановлено, що повідомлення про підозру у зв`язку з неможливістю вручення письмового повідомлення про підозру особисто з підстав відсутності ОСОБА_5 за місцем проживання в Україні, а також відсутністю відомостей про точне місцезнаходження, відповідно до вимог ст. 135 КПК України, було здійснено у передбачений КПК України спосіб та вжито додаткових заходів щодо вручення повідомлення про підозру.

Надалі, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11 серпня 2016 року надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002346.

З матеріалів також встановлено, що сторона обвинувачення вживала заходів щодо повідомлення ОСОБА_5 про здійснення щодо нього спеціального досудового розслідування кримінального провадження за № 0002346 шляхом публікації відповідного повідомлення у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження - газеті «Урядовий кур`єр» та на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора.

Підтвердженням того, що ОСОБА_5 обізнаний про розпочате кримінальне провадження щодо нього є й те, що він викликався органом досудового розслідування повістками про виклик поштовим зв`язком з травня 2015 року до червня 2017 року за останньою відомою адресою його проживання: АДРЕСА_1 .

Надалі, 18 липня 2017 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні.

Після надходження до суду обвинувального акта Дарницьким районним судом міста Києва також здійснювалися виклики обвинуваченого шляхом направлення ряду повісток про виклик ОСОБА_5 у судові засідання як шляхом їх направлення засобами поштового зв`язку за адресою місця проживання та роботи, так і електронними засобами зв`язку йому безпосередньо та членам його сім`ї.

Загалом судом від призначення обвинувального акта до підготовчого судового засідання після прийняття провадження його відновлення до завершення проведення підготовчих дій проведено три судових засідання: 08 серпня 2023 року, 07 вересня 2023 року та 05 жовтня 2023 року.

Відповідно до чч. 1, 2 ст. 135 КПК України особа викликається до суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком; здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Згідно з наданої суду актом загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва від 01 вересня 2023 року, підписаного начальником відділу та провідними консультантами, про неможливість відправлення повістки суду обвинуваченому ОСОБА_5 , оскільки з 27 березня 2014 року АТ «Укрпошта» припинила приймання та пересилання до материкової частини України всіх видів поштових відправлень, адресованих на тимчасово окуповану територію Автономної Республіки Крим (а.к.п. 172-173, т. 1).

До вказаного акта доданий лист АТ «Укрпошта», з якого вбачається, що з 27 березня 2014 року Укрпошта була змушена припинити приймання до пересилання до материкової частини України всіх видів поштових відправлень, адресованих на тимчасово окуповані території АР Крим та м. Севастополя, а також розпочати повернення поштових відправлень та коштів за їх пересилання відправникам.

Законом України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» питання поштового обміну з тимчасово окупованими територіями України не врегульовано.

Відновлення діяльності АТ «Укрпошта» на тимчасово окупованих територіях України може відбутися тільки після відновлення конституційного ладу на цих тимчасово окупованих територіях.

Отже, надсилання судових викликів засобами поштового зв`язку на адресу АР Крим, м. Севастополь, вул. Суворова, 21, є неможливим.

Водночас за змістом ч. 8 ст. 135 КПК України передбачено, що повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою, сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

У випадку наявності в особи, зазначеної в абзаці першому цієї частини, захисника (захисників) копія повістки про її виклик надсилається захиснику (захисникам).

Вказані положення процесуального закону судом були дотримані.

Так, судом надсилались повістки до опублікування та були тричі опубліковані у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, а саме у газеті «Урядовий кур`єр» від 02 серпня 2023 року № 154 (7552) (а.к.п. 152, т. 1), від 02 вересня 2023 року № 177 (7575) (а.к.п. 176, т. 1), від 29 вересня 2023 року № 196 (7594) (а.к.п. 201, т. 1).

Також від початку здійснення підготовчих дій суд надсилав для опублікування повістки на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора, зокрема від 24 липня 2023 року (а.к.п. 153, т. 1), від 09 серпня 2023 року (а.к.п. 177, т. 1), від 11 вересня 2023 року (а.к.п. 199, т. 1), де публікувались повідомлення органом досудового розслідування під час досудового розслідування.

Повідомлення про виклик до суду були опубліковані на офіційному вебсайті Дарницького районного суду м. Києва від 24 липня 2023 року (а.к.п. 153, т. 1), від 09 серпня 2023 рок (а.к.п. 175, т. 1), від 18 вересня 2023 року (а.к.п. 200, т. 1).

Про дату та час підготовчого судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 повідомлявся й через його близьких родичів. Так, судом направлялись повістки у PDF-форматі на акаунт у соціальній мережі ОСОБА_7 , яка є донькою ОСОБА_5 , й відповідно до наявного звіту, вказаний документ був доставлений 28.08.2023 (а.к.п. 179, т. 1), та ОСОБА_8 , який є зятем ОСОБА_5 , й відповідно до наявного звіту, вказаний документ був отриманий та прочитаний одержувачем 29.08.2023 (а.к.п. 180, т. 1).

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про обізнаність ОСОБА_5 про наявність кримінального провадження стосовно нього та стадію, на якій це провадження перебуває на теперішній час.

При цьому, починаючи з 29.08.2023 до дня ухвалення судом рішення про здійснення спеціального судового провадження минуло більше місяця та за цей час суд не отримав жодного повідомлення від обвинуваченого або його близьких родичів.

Зважаючи на правила статей 42, 135 КПК України, дотримання прав особи, яка тимчасово не проживає за місцем реєстрації або переховується від органів досудового розслідування, полягає не в обов`язку інших осіб, якими отримано процесуальний документ, призначений для неї, повідомити про надходження процесуального документу, а в тому, що про наявність цих процесуальних документів особа може дізнатися не тільки від правоохоронних органів чи суду, а й з інших, доступних для неї джерел.

З огляду на здійснені виклики і повідомлення в рамках кримінального провадження, суд оцінює дії обвинуваченого у питанні встановлення факту його переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Під ухиленням слід розуміти будь-які умисні дії, вчинені певною особою з метою уникнути кримінальної відповідальності за вчинений нею злочин, у тому числi, неприбуття на виклик без поважної причини.

День, з якого особа вважається такою, що ухиляється від слідства, визначається початковим днем відповідної фактичної її поведінки.

Право людини і громадянина на судовий захист належить до громадянських прав, причому, містить в собі юридичну гарантію від свавілля як з боку як держави, так і окремих осіб. Держава має забезпечувати захист прав особи, у тому числі шляхом реалізації завдань кримінального судочинства.

Завданнями кримінального судочинства є охорона прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, які беруть в ньому участь, а також швидке і повне розкриття злочинів, викриття винних та забезпечення правильного застосування закону з тим, щоб кожний, хто вчинив злочин, був притягнутий до відповідальності і жоден невинний не був покараний. Тобто, забезпечення гарантії того, що особа, якій у встановленому порядку висунуте обвинувачення у вчиненні злочину, має постати перед судом, спрямоване на захист не тільки інтересів усього суспільства, але й кожного окремого громадянина держави.

Значущим у розумінні практики ЄСПЛ видається знаходження компромісу між санкціями, що вводяться законодавцем щодо обвинуваченого, який не з`явився до суду, і його процесуальними правами, що гарантують справедливість судового розгляду. Європейський суд у подібних справах окремо досліджує як заходи, що були вжиті владою для запобігання відмов обвинуваченого від присутності на слуханнях справи, так і в цілому наявність у влади можливості вживати відповідні заходи у конкретних обставинах.

Як зазначалося у рішенні ЄСПЛ по справі «Еліезер проти Нідерландів», право на участь у розгляді справи, гарантоване статтею 6 Конвенції, не є абсолютним, і має існувати розумна пропорційність між використовуваними засобами та метою, яку прагнуть досягти. Відповідні обмеження не повинні перешкоджати здійснення права таким чином або до такої міри, що порушується сама суть права. Сумісність обмежень, передбачених національним законодавством, з правом доступу до суду, гарантованим статтею 6 Конвенції, має залежати від особливостей конкретного провадження. Загалом неможливо зробити висновок, що процедура, яка прагне збалансувати «конкретні інтереси сторін, які приймають участь» (particular interests involved) є несправедливою.

Як зазначив ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення ЄСПЛ від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини»).

Отже, абсолютно очевидно, що ОСОБА_5 усвідомлює, що у нього вже виник юридичний обов`язок постати перед судом, однак він ухилився від виконання цього обов`язку.

Суд також може констатувати, що він мав можливість брати участь у судовому розгляді кримінального провадження як особисто (у тому числі і в режимі відеоконференції), так і шляхом залучення захисника за власним вибором, якщо б мав таке бажання.

Аналіз загального змісту наведеної судової практики, з урахуванням конкретних обставини цього провадження, дозволяє дійти висновку про можливість здійснювати подальший розгляд у формі спеціального судового провадження з дотриманням норм міжнародного законодавства в сфері захисту прав людини, та що такий розгляд не призводить до порушення ст. 6 Конвенції, положень Конституції України, та положень КПК України.

З огляду на наявні у матеріалах справи докази належним чином доведено, що обвинувачення ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002346 від 13.09.2016, висунуте щодо злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України, тобто входить до переліку злочинів, зазначених у ч. 2 ст. 297-1 КПК України, обвинувачений ОСОБА_5 повідомлений про розгляд судом кримінального провадження стосовно нього шляхом направлення судових повісток безпосередньо йому та його близьким родичам, через те очевидно обізнаний про розгляд кримінального провадження, має змогу отримувати інформацію щодо розгляду цього кримінального провадження, переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заявленого клопотання прокурора ОСОБА_3 .

Суд звертає увагу, що обвинувачений у подальшому має можливість у будь-який момент протягом судового провадження з`явитися до суду для особистої участі у розгляді кримінального провадження та має усі законні можливості для оскарження рішень, прийнятих судом у кримінальному провадженні № № 0002346 від 13.09.2016, і на перегляд остаточного рішення суду у цьому провадженні.

7. Щодо обов`язкової участі захисника.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 52 КК України обов`язкова участь захисника забезпечується у кримінальному провадженні, у тому числі, щодо осіб, стосовно яких здійснюється спеціальне судове провадження, з моменту прийняття відповідного процесуального рішення.

Під час підготовчого судового засідання суд ухвалами від 08 серпня 2023 року, 07 вересня 2023 року призначав обвинуваченому захисника лише на час проведення підготовчого судового засідання, виходячи також з тієї обставини, що здійснювались дії на повідомлення ОСОБА_5 про розгляд кримінального провадження стосовно нього та не порушення права останнього на вільний вибір захисника.

З урахуванням рішення, прийнятого за наслідками проведення підготовчого судового засідання, а саме про проведення спеціального судового провадження, суд вважає за необхідне призначити обвинуваченому захисника за рахунок держави.

8. Одноособовий склад суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово.

Втім з цього положення передбачені виключення, зокрема передбачені частиною 2 цієї статті, що стосується тяжкості злочину, у якому обвинувачується особа.

У свою чергу, абз. 1 ч. 2 ст. 31 КПК України встановлено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Дійсно, санкція частини 1 ст. 111 КК України, за якою висунуто обвинувачення ОСОБА_5 , передбачає одне основне покарання у виді позбавлення волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна або без такої.

Разом з тим, з урахуванням тієї обставини, що законодавець у наведеному абз. 1 ч. 2 ст. 31 КПК України використав обмежувально-вказівну частку «лише» і стосовно саме обвинуваченого як учасника судового розгляду, який може таке клопотання заявити, то на підставі ч. 1 ст. 31 КПК України судовий розгляд здійснювався суддею одноособово за неможливості з`ясувати позицію обвинуваченого. Водночас захисник на колегіальному розгляді провадженні також не наполягали.

9. Отже, кримінальне провадження підсудне Дарницькому районному суду м. Києва, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до положень статей 291, 292 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, істотних порушень вимог КПК України при складанні обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, які б перешкоджали призначенню цього обвинувального акта до судового розгляду судом не встановлено, а тому суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

10. Судове засідання у цьому кримінальному провадженні з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито.

11. Для участі у судовому засіданні викликати сторони кримінального провадження: прокурора прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, захисника.

12. Повістки про виклик обвинуваченого ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002346 від 13.09.2016, а також інформацію про процесуальні документи, надсилати та публікувати відповідно до вимог ст. 323 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 376 ч. 2, 297-1, 314, 315-316, 323, 369-372 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про здійснення спеціального судового провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Здійснювати Дарницьким районним судом м. Києва спеціальне судове провадження у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002346 від 13.09.2016, стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України, на 16 годину 30 хвилин 19 жовтня 2023 року.

Призначити захисника за рахунок держави обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002346 від 13.09.2016.

Виконання ухвали покласти на Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві.

Зобов`язати директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві забезпечити належну явку захисника у наступне судове засідання до Дарницького районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Севастопольська, 7/13, у зазначеному кримінальному провадженню, яке призначене на 16 год. 30 хв. 19 жовтня 2023 року.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Для участі у судовому засіданні викликати сторони кримінального провадження: прокурора прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, захисника.

Повістки про виклик обвинуваченого ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002346 від 13.09.2016, а також інформацію про процесуальні документи, надсилати та публікувати відповідно до вимог ст. 323 КПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1