ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисників - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001415 від 25 серпня 2023 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Бердянськ, Запорізької області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22.11.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , погоджене прокурором шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 22.11.2023 вказане клопотання було передане на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданого клопотання

В обґрунтування заявленого клопотання детектив зазначає, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001415 від 25.08.2023 за підозрою ОСОБА_9 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України.

За версією слідства, ОСОБА_4 , будучи директором АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» (), діючи від імені та в інтересах цього товариства, за попередньою змовою з народним депутатом України ОСОБА_9 , запропонував надати Віце-прем`єр-міністру з відновлення України - Міністру розвитку громад, територій та інфраструктури України (далі - Міністр) ОСОБА_10 та Голові Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України (далі - Голова Агентства відновлення) ОСОБА_11 неправомірну вигоду у розмірі від 3 до 5 відсотків від суми грошових коштів, які будуть виділені за рахунок коштів Державного бюджету України для фінансування додаткових обсягів робіт, виконуваних підконтрольним їм АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ», вартістю близько 1 млрд грн, та надав зазначеним службовим особам частину цієї неправомірної вигоди у розмірі 150 000 доларів США (що за курсом Національного банку України станом на 02.11.2023 становило 5 439 825 грн).

21.11.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України.

При цьому, на підтвердження обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри детектив у своєму клопотанні навів перелік доказів із зазначенням важливих для слідства обставин, які встановлені на їх підставі.

На переконання детектива, вказані докази є достатніми для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри і вона повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо рівня «обґрунтованості».

Як зазначає детектив, у ході досудового розслідування кримінального провадження з метою запобігання ризикам визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , покладених на нього процесуальних обов`язків виникла необхідність у застосуванні до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Підставами застосування вказаного запобіжного заходу детектив вказує наявність зазначеної вище обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 369 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, детектив вказує про існування передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, а саме:

1)підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, на що вказує: наявність достатніх майнових ресурсів для такого переховування; наявність паспорту громадянина України для виїзду за кордон, що розширює можливості підозрюваного залишити територію України з метою ухилення від кримінальної відповідальності; історія перебування за кордоном під час запровадженого воєнного стану; наявність тісних професійних зв`язків можливого співучасника підозрюваного з службовими особами органів державної влади, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, може досягти неправомірної домовленості щодо уникнення контролю у пунктах пропуску через державний кордон при спробі виїхати за межі України; місце реєстрації проживання ОСОБА_4 знаходиться на тимчасово окупованій території України у м. Бердянськ, що не виключає можливості перетину кордону з державою-агресором через треті країни з метою в`їзду на територію, яка тимчасово знаходиться поза контролем українських органів влади; тяжкість покарання за інкримінований підозрюваному злочин.

2)підозрюваний може знищити, приховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки має доступ до електронних поштових скриньок, які могли бути використані під час вчинення злочину, а також є керівником АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» в інтересах, якого пропонувалась та надавалась неправомірна вигода, а тому має доступ до документів цього товариства, в тому числі з питань виконання договорів, укладених ним із Службами автомобільних доріг, та може знищити або спотворити їх.

3)підозрюваний може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому кримінальному провадженні, на що вказує: імовірне вчинення злочину із ОСОБА_9 , який є членом тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань захисту прав інвесторів, а тому з використанням професійних зв`язків ОСОБА_9 у правоохоронних органах та їхніх інформаційних ресурсів, ОСОБА_4 може встановити фактичне місцезнаходження та здійснити спроби схилити осіб, які були залучені до проведення слідчих дій та можуть бути допитані як свідки; як керівник АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» ОСОБА_4 може впливати на працівників цього товариства, яким можуть бути відомі обставини вчинення інкримінованого йому злочину, зокрема походження коштів, які були надані в якості неправомірної вигоди; можливий вплив на іншого підозрюваного ОСОБА_9 з метою надання ним неправдивих показань та використання його авторитету; факт того, що на цей час не всі свідки допитані і не всі встановлені, і в будь-якому випадку їх свідчення мають значення для доказування у кримінальному провадженні лише у разі їх надання в ході судового розгляду із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит;

4)підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадження іншим чином, шляхом використання прийомів маніпулювання громадянською думкою за допомогою засобів масової інформації, соціальних мереж у системі Інтернет, розповсюдження чуток у професійних колах, за місцем фактичного мешкання, з метою викривлення уявлення та думки оточуючих про фактичні обставини кримінального провадження, використовуючи у тому числі службове становище;

5)підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи, що за даними слідства неправомірна вигода пропонувалася та надавалася за збільшення обсягу фінансування за договорами між Службою автомобільних доріг у Хмельницький області та ПрАТ «Хмельницьке ШБУ № 56», між Службою автомобільних доріг у Рівненській області та АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ»; між Службою автомобільних доріг у Херсонській області та АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ», а розмір неправомірної вигоди визначено ними на рівні від 3 до 5 відсотків від суми грошових коштів, які будуть виділені за рахунок коштів Державного бюджету України, тобто імовірно підозрюваний може бути причетним до заволодіння грошовими коштами, сплачені цьому товариству.

При цьому, детектив стверджує, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Враховуючи викладене та керуючись ч. 5 ст. 182 КПК України, у разі задоволення клопотання, детектив просить визначити ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 37 257 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 100 000 000 (сто мільйонів) гривень. На переконання детектива, зазначений розмір застави не є завідомо непомірним з огляду на викладені можливості підозрюваного, а також дохід очолюваного ним товариства за 2022 рік.

Крім того, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_4 застави, орган досудового розслідування вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до детектива, прокурора або суду за кожним викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з м. Хмельницького без дозволу детектива, прокурора або суду;

-повідомляти детектива, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з підозрюваним у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та іншими особами з приводу повідомленої йому підозри;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

2.Позиція учасників у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 повністю підтримала доводи заявленого клопотання, просила його задовольнити. Додатково прокурор аргументувала існування заявлених ризиків та надала обґрунтування щодо повідомленої підозри.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти обґрунтованості поданого клопотання, оскільки вказав, що пред`явлена підозра є неконкретизована та не містить будь-яких пояснень у чому виразилися кримінально-протиправні дії ОСОБА_4 . Адвокат наголосив, що долучені протоколи про НСРД не містять відомостей про вчинення його підзахисним злочину, а зафіксовані відомості стосуються виключно обговорення виконання уже наявних договорів, а позиція інше трактування зафіксованих розмов є лише домислами сторони обвинувачення. ОСОБА_4 не має жодного відношення до подій, які сталися 02 листопада 2023 року, та коштів які нібито були передані, а стороною обвинувачення не доведено навіть факт обізнаності підозрюваного про вказане. Здебільшого, підозра грунтуються виключно на аналізі та оцінці дій інших осіб, що свідчить про її необгрунтованість у частині підозри ОСОБА_4 .

Адвокат ОСОБА_13 зазначив про відсутність будь-яких ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки сама присутність підозрюваного на розгляді вказаного клопотання нівелює імовірність вчинення ним позапроцесуальних дій. Захисник вважає, що ризик переховування не може обґрунтовуватися виключно тим фактом, що підозрюваний здійснював виїзди закордон у період воєнного стану, оскільки такі виїзди були законними. Також адвокат вказав про абсурдність посилання сторони обвинувачення на факт зареєстрованого місця проживання в тимчасово окупованому м. Бердянську, оскільки він є внутрішньо переміщеною особою та проживає у м. Хмельницький. Будь-яких дій, направлених на знищення документів чи впливу на свідків підозрюваний не може вчинити, з огляду на соціальний статус та посади таких свідків, а також відсутності конкретики щодо того, які документи можуть бути знищені. Безпідставним є також посилання про можливість перешкоджання іншим чином кримінальному провадженню, враховуючи сумнівність впливу на представників сторони обвинувачення.

Захисники вказали про непомірність застави, про яку просить прокурор, оскільки така сума є значною, а підозрюваний не має таких коштів. Обгрунтування доходами підприємства, яке очолює підозрюваний, є неправильним, оскільки таке підприємство наразі має заборгованості, а ОСОБА_4 не має впливу на розпорядження його прибутків. Просили відмовити у поданому клопотанні або ж застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію своїх захисників, надав пояснення щодо особливостей діяльності товариства, в якому працює. Висловився щодо подій, які сторона обвинувачення трактує як пропозицію неправомірної вигоди.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст. 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При цьому, ч. 3 ст. 183 КПК України визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, у розмірі достатньому для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 вказаної статті. В ухвалі слідчого судді зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 вказаної статті..

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1)чи набула особа статусу підозрюваного?

2)чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення?

3)чи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України?

4)чи наявні інші обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України?

5)чи можливо застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою та чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження?

6)який розмір застави необхідно визначити як альтернативний триманню під вартою запобіжний захід та які обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави?

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, слідчий суддя, надаючи відповіді на вказані питання, приходить до таких висновків.

3.1.Щодо набуття статусу підозрюваного

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру.

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру було вручено особисто ОСОБА_4 21.11.2023, про що в матеріалах, долучених до клопотання, міститься письмова розписка останнього про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2.Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити саме інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється за фактом висловлення пропозиції про надання та надання неправомірної вигоди особам, які займають особливо відповідальне становище, а саме голові Державного Агентства відновлення та розвитку інфраструткури України та Віце-прем`єр-міністру з відновлення України - Міністру розвитку громад, територій та інфраструктури за виділення з державного бюджету фінансування додаткових обсягів робіт, виконуваних АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» вартістю в 1 млрд. При чому, розмір неправомірної вигоди мав становити 3-5 % від отриманого фінансування.

Як встановлено слідчим суддею, ОСОБА_4 є директором АТ «ЮАР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ», яке займається будівництвом доріг та автострад. У свою чергу, бенефіціарним власником якого є народний депутат України ОСОБА_9 .

При цьому, центральним органом виконавчої влади у сфері дорожнього господарства та управління автомобільними дорогами загального користування державного значення є Агентство відновлення, яке з 27.01.2023 очолює ОСОБА_11 , а Міністром розвитку громад, територій та інфраструктури з 01.12.2022 є ОСОБА_10 .

З огляду на вказані посади та положення пп.1,2 п. 3 примітки до ст. 368 КК України, слідчий суддя погоджується, що ОСОБА_10 та ОСОБА_11 належать до переліку осіб, які займають особливо відповідальне становище.

За версією слідства, ОСОБА_9 усвідомлював, що Агентство відновлення та його територіальні підрозділи входять до управління Міністра ОСОБА_10 , а тому вирішив запропонувати та надати неправомірну вигоду останньому та Голові Агентства ОСОБА_11 за створення ними умов для надання додаткових обсягів робіт АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» у сфері дорожнього господарства та відповідно отримання товариством коштів з Державного бюджету України у розмірі 1 млрд. Задля реалізації вказаного було залучено ОСОБА_4 , який мав здійснювати комунікацію з Головою Агентства з питань обрання об`єктів для виконання додаткових обсягів робіт.

Так, із матеріалів, отриманих у ході негласних слідчих дій, вбачається, що контакти підозрюваного (номер мобільного телефону) ОСОБА_9 передав ОСОБА_10 , а також у ході спілкування із ОСОБА_14 підтвердив необхідність ведення спілкування саме з ОСОБА_4 .

У ході слідства зафіксовано зустріч ОСОБА_4 із ОСОБА_11 у приміщенні Агентства відновлення, яка відбулася 23.08.2023, у ході якої імовірно було висловлено пропозицію надати неправомірну вигоду Голові Агентства та Міністру ОСОБА_10 у розмірі 3-5 % від суми грошових коштів, які будуть виділені за рахунок коштів Державного бюджету України для фінансування додаткових обсягів робіт, виконуваних підконтрольних йому та ОСОБА_9 АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ».

У подальшому, під час зустрічей ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , останній неодноразово підтверджував раніше обумовлені домовленості.

Описана вище послідовність дій зазначених осіб, їх взаємоузгодженість та взаємозалежність, створюють у слідчого судді переконання у тому, що існують достатні підстави вважати ОСОБА_4 міг вчинити інкримінований йому злочин.

Зазначені обставини, які враховані при оцінці обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри, встановлені слідчим суддею на підставі таких досліджених в ході судового засідання копій документів:

-протоколом про результати здійснення аудіоконтролю від 31.08.2023, під час якого зафіксовано, що ОСОБА_9 запропонував ОСОБА_10 розглянути можливість надання підконтрольному йому АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» додаткових обсягів робіт, замовником яких є Агентство відновлення або його територіальні підрозділи, висловивши готовність виконувати будь-які роботи у будь-якому регіоні України та повідомивши, що АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» готове у поточному році виконати роботи вартістю до 1 млрд грн та «працювати в обоймі» на умовах, які будуть визначені ОСОБА_10 , а також повідомив, що безпосереднє визначення об`єктів для виконання робіт буде здійснюватися людиною, контакти якої він пізніше надасть;

-протоколом про результати здійснення спостереження за особою від 31.08.2023, здійсненого 08.08.2023, в ході якого встановлено, що ОСОБА_9 користується автомобілем з державним номерним знаком НОМЕР_1 ;

-протоколом про результати здійснення зняття інформації з електронних інформаційних систем від 29.09.2023, в ході якого зафіксовано, що 09.08.2023 об 11 год 59 хв ОСОБА_9 з абонентського мобільного номеру НОМЕР_2 надіслав повідомлення ОСОБА_15 із зазначенням абонентського номера НОМЕР_3 , яким користується ОСОБА_4 ;

-протоколом про результати здійснення аудіо-, відеоконтролю ОСОБА_11 , здійсненого 10.08.2023 у його службовому кабінеті по вул. Фізкультури, 9 у м. Києві, в ході якого зафіксовано, що ОСОБА_9 домовився про зустріч між ОСОБА_11 та ОСОБА_4 предметом, якої має бути вибір об`єктів будівництва, на які можуть бути виділені кошти Державного бюджету України;

-протоколом про результати здійснення аудіоконтролю від 31.08.2023, здійсненого 23.08.2023 у його службовому кабінеті по вул. Фізкультури, 9 у м. Києві, в ході якого зафіксовано висловлення ОСОБА_4 пропозиції надати неправомірну вигоду ОСОБА_11 у розмірі від 3 до 5 відсотків від суми грошових коштів, які будуть виділені за рахунок коштів Державного бюджету України для фінансування додаткових обсягів робіт, виконуваних підконтрольним йому та ОСОБА_9 АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ», вартістю близько 1 млрд грн;

-протоколом про результати здійснення аудіоконтролю від 31.08.2023, здійсненого 23.08.2023 на паркувальному майданчику ресторану «Форест клаб» по просп. Литовському, 20-а у м. Києві, в ході якого встановлено, що ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_10 про зустріч між ОСОБА_4 та ОСОБА_11 під час якої не була досягнута домовленість щодо конкретних видів робіт, по яким можливо надати оплату АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ»;

-протоколом про результати здійснення аудіоконтролю від 27.09.2023, здійсненого 05.09.2023 у ресторані «Сутра» по вул. Провіантській, 3 у м. Києві, в ході якого зафіксовано підтвердження ОСОБА_9 раніше висловленої ОСОБА_4 пропозиції надання неправомірної вигоди;

-протоколом про результати зняття інформації з електронних інформаційних систем від 02.10.2023, в ході якого зафіксовано, як 08.09.2023 об 18 год 49 хв ОСОБА_4 надіслав повідомлення ОСОБА_11 на абонентський мобільний номер НОМЕР_4 , в якому міститься інформація про наступні договори: від 18.02.2021 № 28/21ЕПД між Службою автомобільних доріг у Хмельницький області та ПрАТ «Хмельницьке ШБУ № 56», ; від 15.12.2022 № 26 між Службою автомобільних доріг у Рівненській області, та АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ»; від 27.12.2022 № 1-ЮАД/22 між Службою автомобільних доріг у Херсонській області та АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ»;

-протоколами огляду від 10.11.2023 електронної системи публічних закупівель від 10.11.2023 в ході якого встановлено, наявність вищевказаних договорів між АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» (попередня назва - ПрАТ «Хмельницьке ШБУ № 56») та Службами автомобільних доріг у відповідних областях;

-протоколом про результати здійснення аудіоконтролю від 10.11.2023, здійсненого 02.11.2023 з 17 год 27 хв до 17 год 57 хв у службовому кабінеті ОСОБА_11 по пр. Берестейському, 14 у м. Києві, в ході якого зафіксовано, як ОСОБА_9 повідомив, що готовий надати ОСОБА_11 раніше обумовлену неправомірну вигоду того ж дня у будь-який час та місці шляхом передачі через свою довірену особу - водія ОСОБА_12 ;

-показаннями свідка ОСОБА_11 з приводу спілкування з ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , під час якого вони запропонували та надали йому неправомірну вигоду;

-показаннями свідка ОСОБА_10 з приводу спілкування з ОСОБА_9 , під час якого ОСОБА_9 . 19.06.2023 передав ОСОБА_10 аркуші паперу з записами про договори між АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» (попередня назва - ПрАТ «Хмельницьке ШБУ № 56») та Службами автомобільних доріг, які були надіслані ОСОБА_4 ОСОБА_11 08.09.2023;

-відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до яких ОСОБА_4 є керівником, а ОСОБА_9 кінцевим бенефіціарним власником АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ»;

-іншими матеріалами, отриманими в ході досудового розслідування.

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

При цьому, слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту щодо відсутності доказів безпосередньої участі ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину, враховуючи наявні відомості та підтвердження підозрюваним про існування відповідних зустрічей.

Щодо тверджень сторони захисту про недоведеність обізнаності ОСОБА_4 про будь-яку передачу частини неправомірної вигоди, то слідчий суддя зауважує, що висунена підозра ОСОБА_4 охоплює виключно таку форму діяння як пропозиція надання неправомірної вигоди особі, яка займає особливо відповідальне становище, що є закінченим складом злочину, а тому події щодо імовірної передачі частини неправомірної вигоди не інкримінуються підозрюваному.

Позиція сторони захисту у більшій мірі зводилися до неправильного розуміння змісту розмови між ОСОБА_11 та ОСОБА_4 від 23.08.2023, однак слідчий суддя не погоджується із трактуванням адвоката відображеного у протоколі від 31.08.2023 діалогу, враховуючи оцінки й інших доказів у сукупності, а тому позиція захисників не спростовує висновку слідчого судді про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри.

3.3.Щодо наявності ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні детектив вказує на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (2) знищити, приховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, (3) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому кримінальному провадженні, (4) перешкоджати кримінальному провадження іншим чином, (5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.3.1.Щодо ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи:

1)достатність матеріального стану підозрюваного ОСОБА_4 та наявність рухомого та нерухомого майна в його близьких осіб та самого підозрюваного;

2)можливість підозрюваного залишити територію України, з огляду на відсутність будь-яких законодавчих обмежень для виїзду навіть у період воєнного стану;

3)наявні відомості про виїзди закордон у 2022-2023 роках;

4)існування можливості переховування на тимчасово окупованих територіях України;

5)тяжкість злочину, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суворість можливого покарання та пов`язані із цим негативні наслідки;

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Таким чином, наведені вище обставини в сукупності дають слідчому судді підстави дійти висновку щодо наявності ризику переховування від органу досудового розслідування та суду.

3.3.2.Щодо ризику незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги, що:

-інкримінований підозрюваному злочин ймовірно вчинений у співучасті, що дозволяє особам координувати свої дії та показання;

-ймовірним співучасником ОСОБА_4 може бути народний депутат України, який у силу свого статусу та професійних зв`язків має можливість впливати на свідків шляхом схиляння їх до надання неправдивих свідчень, зміни показань чи відмови від давання таких показань;

-підозрюваний є керівником АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ», а тому наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями, які можуть бути використані для впливу на працівників вказаного товариства;

-на цій стадії досудового розслідування не допитані всі особи, яким можуть бути відомі обставини розслідуваного злочину;

-в ході розгляду даного клопотання підозрюваному стали відомі матеріали кримінального провадження, зокрема, протоколи допиту свідків, з яких він дізнався зміст їх показань та особисті дані, що уможливлює вплив на останніх.

Вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

3.3.3.Щодо наявності ризику знищити, приховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Слідчий суддя вважає, що підозрюваний має можливість знищити чи спотворити документа та речі, які мають значення для цього кримінального провадження, враховуючи, що матиме доступ до документації товариства, яка стосується виконання договорів про ремонти доріг, а також електронних інформаційних систем, які можуть містити відомості про спілкування з імовірними співучасниками або ж особами, які були обізнані про деталі розслідуваного злочину.

3.3.4.Щодо наявності ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином

Слідчий суддя вважає недоведеним вказаний ризик, оскільки використані детективом формулювання на доведення вказаного ризику мають неконкретизований та занадто абстрактний характер. Будь-якого пояснення щодо характеру наслідків для кримінального провадження, які можуть настати у разі вчинення дій підозрюваних, спрямованих на викривлення обставин вказаного кримінального провадження, прокурором не зазначено.

За таких обставин слідчий суддя вважає вказаний ризик недоведеним.

3.3.5.Щодо наявності ризику вчинити інше кримінальне правопорушення

Слідчий суддя погоджується, що розслідувані у цьому кримінальному провадженні обставини можуть свідчити про імовірність вчинення іншого кримінального правопорушення щодо заволодіння коштів державного бюджету. Так, слідчий суддя враховує той факт, що розмір неправомірної вигоди визначався залежно від суми коштів з державного бюджету, виділених на додаткові роботи, які мають виконуватися підконтрольним підозрюваному товариству. Зазначене може свідчити про імовірність вчинення злочину щодо заволодіння держаними коштами, призначеним на відновлення та будівництво доріг.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

3.4.Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 369 КК України;

-пред`явлення йому підозри у вчиненні у співучасті тяжкого корупційного злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з конфіскацією майна або без такої. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права;

-є переселенцем, проживає у місті Хмельницький, має дружину та малолітнього сина;

-має інвалідність 2 групи;

-достатній майновий стан;

-має постійне місце роботи - генеральний директор АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ»;

-добре характеризується за місцем роботи та за місцем теперішнього місця проживання .

3.5. Щодо можливості застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою або більш м`якого запобіжного заходу

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у п. 3.3 цієї ухвали ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, зазначених у п. 3.4. цієї ухвали, застосування застави як основного запобіжного заходу буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів та інших осіб, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

Таким чином, зважаючи на високу інтенсивність встановлених при розгляді клопотання ризиків, з урахуванням його особистих характеристик, слідчий суддя приходить висновку, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати винятковий запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до ОСОБА_4 вказаного запобіжного заходу, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Як вказувалось вище, за інкримінований підозрюваному злочин передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

При цьому, вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказування, з огляду на правову кваліфікацію та кількість ймовірних співучасників, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме - до 21 січня 2024 року.

3.6. Щодо альтернативного запобіжного заходу

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, ч.5 ст. 182 КПК України передбачає, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Сторона обвинувачення просила визначити суму застави у 100 млн., тобто у розмірі, який значно перевищує законодавчо встановлені межі.

Оцінюючи обставини вказаного кримінального провадження, слідчий суддя виходить з того, що предметом досудового розслідування є обставини пропозиції надання неправомірної вигоди голові Агентства відновлення та Міністру інфраструктури, до сфери діяльності яких є реалізація державної політики у сфері господарства та управління автомобільними дорогами. При чому, дії підозрюваного імовірно вчинялися у співучасті з чинним народним депутатом України для уможливлення отримання переваг підконтрольного йому товариства, а розмір неправомірної вигоди визначався у межах 30-50 млн гривень ( 3-5 % від суми за імовірно додаткові обсяги роботи).

При визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із наданих сторонами відомостей про майновий стан підозрюваного та його близьких:

-дохід ОСОБА_4 за 2022 рік отримав 1 342 902 грн. доходу, а у 2023 році - 255 953 грн;

-на праві власності ОСОБА_4 належить автомобіль BMW Х5 2017 року випуску, придбаний 23.09.2022;

-дружині ОСОБА_4 - ОСОБА_16 належить на праві власності нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , площею 11,7 кв. м; нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , площею 4,4 кв. м; квартира за адресою: АДРЕСА_5 загальною площею 54, 9 кв.м, яка придбана у 2021 році за 699 780 грн.; гараж за адресою: АДРЕСА_4 .; квартира за адресою: АДРЕСА_6 загальною площею 77,9 кв.м, яка придбана у 2022 році; автомобіль Mazda CX-5, придбаний17.02.2023.

Також слідчий суддя вважає релевантним рішення ЄСПЛ «Мангурас проти Іспанії», відповідно до якого при визначенні розміру застави береться до уваги також професійне середовище особи, а тому враховує високі доходи підприємства АТ «Ю АР ДІ УКРАЇНСЬКІ ДОРОГИ» директором якого є ОСОБА_4 та фактично в інтересах якого імовірно вчинено злочин, а саме у 2022 році дохід склав 1 323 802 000 гривень.

Враховуючи зазначене, майновий стан підозрюваного та членів його сім`ї, а також обставини вказаного кримінального провадження, слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави у 4500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12 078 000 (дванадцять мільйонів сімдесят вісім тисяч) гривень, вважаючи, що такий розмір застави є помірним.

При цьому, слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен достатньою мірою забезпечити дієвість цього кримінального провадження,

За описаних вище обставин альтернативний запобіжний захід у виді застави у зазначеному розмірі буде достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1)прибувати до детектива, прокурора або суду за кожним викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

2)не відлучатися з м. Хмельницького без дозволу детектива, прокурора або суду;

3)повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4)утримуватися від спілкування з підозрюваним у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та іншими особами з приводу повідомленої йому підозри, окрім своїх захисників;

5)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6)носити електронний засіб контролю.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для ОСОБА_4 і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

У випадку внесення застави, строк дії таких обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування і не більше визначеного строку дії основного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто до 21 січня 2024 року включно.

За наведених вище обставин подане клопотання слід задовольнити частково.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 131-132, 176-179, 182-184, 193-197, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001415 від 25 серпня 2023 року - задовольнити частково.

2.Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

3.Строк тримання під вартою, з урахуванням строку досудового розслідування, визначити до 21 січня 2024 року включно.

4.Взяти підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту у залі суду.

5.Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 4500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12 078 000 (дванадцять мільйонів сімдесят вісім тисяч) гривень.

6.Сума застави може бути внесена підозрюваним або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у розмірі, визначеному в цій ухвалі, у національній грошовій одиниці України, на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за такими реквізитами:

Вищий антикорупційний суд, ;

номер рахунка за стандартом IBAN НОМЕР_5 ;

призначення платежу: прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного, кошти застави,

згідно з ухвалою слідчого судді (номер справи, дата ухвали, назва суду).

7.Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу, протягом дії ухвали. У разі внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі підозрюваний звільняється з-під варти і вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

8.Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

9.Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного, який вніс заставу, з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора та слідчого суддю Вищого антикорупційного суду.

10.У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти у зв`язку з внесенням застави покласти на нього такі обов`язки:

7)прибувати до детектива, прокурора або суду за кожним викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

8)не відлучатися з м. Хмельницького без дозволу детектива, прокурора або суду;

9)повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

10)утримуватися від спілкування з підозрюваним у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та іншими особами з приводу повідомленої йому підозри, окрім своїх захисників;

11)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

12)носити електронний засіб контролю.

11.Термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного, визначити до 21 січня 2024 року включно.

12.В іншій частині вимог клопотання - відмовити.

13.Контроль за виконанням покладених на підозрюваного обов`язків покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, що здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001415 від 25.08.2023 року та детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють у ньому досудове розслідування.

14.Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

15.Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, його захисникам та направити для виконання керівнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

16.Виконання ухвали в частині взяття під варту в залі суду і доставлення до місця ув`язнення доручити батальйону конвойної служби ГУНП в м. Києві, а в частині тримання під вартою - керівнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

17.Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, які здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001415 від 25.08.2023року та детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють у ньому досудове розслідування.

18.Строк дії ухвали до 21 січня 2024 року включно.

19.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1