1Справа № 335/5886/21 1-кп/335/144/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2024 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про забезпечення участі перекладача в допиті обвинуваченого, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 20.01.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 383, ч. 3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває зазначене кримінальне провадження.

До судового засідання захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_6 подано клопотання про забезпечення участі перекладача в допиті обвинуваченого, в якому захисник зазначила, що її підзахисний ОСОБА_4 , є громадянином Туніської Республіки та на достатньому рівні не володіє українською мовою, його рідна мова - арабська, тому - мова судочинства йому незрозуміла. Він неодноразово заявляв клопотання в суді про залучення кваліфікованого перекладача, але суд йому відмовляв, порушуючи його право на захист. На теперішній час, ОСОБА_4 наполягає на своєму допиті в якості обвинуваченого, але за участю перекладача, який володіє українською та арабською мовами, для реалізації свого права вільно висловлюватись на рідній та зрозумілій мові, щоб його могли зрозуміти всі учасники судового процесу. Також, стосовно російської мови, її підзахисний неодноразово наголошував суду, що йому незрозумілі юридична термінологія та документи на російській мові, тому, вважає, що ОСОБА_4 необхідно залучити саме кваліфікованого перекладача з української мови на арабську (і навпаки).

Крім того, зазначила, що під час досудового розслідування кримінального провадження слідчими СУ ГУНП в Запорізькій області було залучено перекладача Неємех Ітуаль Гассан, яка в подальшому, приймала участь у судовому слідстві в якості перекладача ОСОБА_4 . Посилаючись на викладене, просила суд, забезпечити участь в судовому кримінальному провадженні 335/5886/21 (внесеному до ЄРДР № 0000006 від 20.01.2021р.) перекладача, для здійснення перекладу з української мови на туніський діалект арабської мови (і навпаки) судових рішень, процесуальних документів, показань та пояснень обвинуваченого - громадянина Туніської Республіки ОСОБА_4 .

В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 подане клопотання підтримала, просила залучити вказаного перекладача під час допиту обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника.

В судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого, вказував, що судом вже залучений перекладач для участі у вказаній справі, який здійснює переклад з української мови на російську (і навпаки), тобто судом забезпечена участь перекладача на мову, якою володіє обвинувачений.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Так, участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ст. 10 КПК), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т. ч. й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками.

Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч. 3 ст. 42, п. 9 ч. 1 ст. 56, п. 11 ч. 3 ст. 64-1, п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК).

Як зазначено у ч. 1 ст. 68 КПК України, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

За приписами ст. 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Суд забезпечує учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Одночасно питання про дотримання вимог ст. 29 КПК щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (даліКонвенція).

Відповідно до підпункту «е» п. 3 ст. 6 Конвенції та практики ЄСПЛ перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

Розуміння зазначених обставин охоплює виключно їх мовно-комунікативний аспект, але не стосується правового механізму здійснення захисту, оскільки перекладач надає комунікативну, а не правову допомогу, що є функцією захисника.

Для констатації факту порушення права особи на захист, через незабезпечення обвинуваченого послугами перекладача, установлення зазначених обставин має бути «поза розумним сумнівом».

При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою вказаних обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

Суд звертає увагу на тривалість проживання ОСОБА_4 на території України, здобуту ним в Україні вищу освіту, власноручне подання до суду заяв, клопотань, зауважень, а також до суду апеляційної інстанції апеляційних скарг як українською мовою так і російською, а також те, що обвинувачений в судових засіданнях дає відповіді на поставлені йому українською мовою питання, надає пояснення і зауваження в судовому засіданні на російській мові, у зв`язку з чим складається враження про розуміння ОСОБА_4 української мови, а також володіння російською мовою, та свідчить про відсутність підстав обов`язкового залучення відповідного перекладача з української на арабську, що узгоджується з практикою, викладеною у постанові Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду №672/1599/17 від 20.08.2019 (провадження №51-435км19).

Крім того, як убачається з матеріалів справи під час апеляційного розгляду ОСОБА_4 вказував на можливість проведення судового засідання за відсутності перекладача, відповідав на запитання суду апеляційної інстанції та загалом демонстрував розуміння української мови.

З технічного запису судових засідань також убачається, що всі захисники, які були залучені у справі, спілкуються з ОСОБА_4 російською мовою без перекладача на арабську мову. Також обвинувачений на питання учасників процесу та суду на російській та навіть на українській мові надавав змістовні відповіді.

Крім того, у матеріалах провадження містяться скарги, надіслані ОСОБА_4 , які написані як українською мовою так і російською, що свідчить про те, що останній розуміє українську мову так і російську.

Таким чином, судом встановлено «поза розумним сумнівом», що в мовно-комунікаційному аспекті права на захист обвинувачений у достатній мірі володіє російською мовою (на яку здійснюється переклад) для розуміння суті обвинувачення, суті процесуальних дій та предмета судових засідань, а в його правовому аспекті ОСОБА_4 на протязі розгляду справи користувався правовою допомогою захисників.

Отже обвинувачений весь час представлений професійними адвокатами, обов`язкова участь яких передбачена законом саме для компенсації обвинуваченій особі, яка не володіє мовою судочинства, її обмежених можливостей у сприйнятті важливих аспектів кримінального провадження.

Ефективність захисту полягає в наданні йому належних та достатніх можливостей із використанням власних процесуальних прав і кваліфікованої юридичної допомоги, яка в передбачених законом випадках, є обов`язковою, захищатися від обвинувачення в передбачений законом спосіб.

Враховуючи всі ці обставини, а також доведені обставини щодо здатності обвинуваченого за допомогою захисників та за участі залученого судом перекладача здійснювати свій захист, відсутні підстави вважати, що право обвинуваченого на допомогу перекладача порушено, принцип рівності обвинуваченому перед законом і судом (принцип «рівності можливостей») в даному кримінальному провадженні забезпечений в розумінні положень ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, права обвинуваченого ОСОБА_4 судом належним чином забезпечені.

З урахуванням викладеного суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника.

Керуючись ст. ст. 29, 42, 68, 122, 327, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання сторони захисту про забезпечення участі перекладача при розгляді кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 20.01.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 383, ч. 3 ст. 307 КК України, з української мови на туніський діалект арабської мови (і навпаки) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1