Провадження № 1-кс/752/9901/23
У Х В А Л А

Іменем України

27 грудня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 про відвід дізнавача ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва надійшла вказана скарга, за якою ОСОБА_3 просить визнати бездіяльність дізнавача ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , відсторонивши його від проведення досудового розслідування та зобов`язати посадових осіб Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві призначити іншого дізнавача.

В обґрунтування скарги зазначає, що ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 у справі №752/11493/23, провадження № 1-кс/752/4621/23, від 29.06.2023 року зобов`язано скасувати постанову начальника ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 від 31.05.2023 року про закриття кримінального провадження №0000670, внесеного до Єдиного реєстру досудових рохслідувань 24.05.2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 129 КК України; зобов`язано уповноважену особу Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві відносити досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000670 від 24.05.2023р. Під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування було встановлено, що дізнавач Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 з 24.05.2023 року не проводив ніяких слідчих дій та досудових розслідувань, що свідчить про ігнорування ухвали слідчого судді ОСОБА_5 у справі №752/11493/23, провадження № 1кс/752/4621/23, від 29.09.2023 року та ст.ст. 38, 40, 40-1, 77, 55, 56, 214 КПК України. За таких підстав скаржник просить відвести дізнавача ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 .

Скаржник у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Дізнавач ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 у судове засідання не з`явися. Повідомлений належним чином, приични неявки суду не повідомив.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд заяви у відсутність осіб, що не з`явилися.

Також слідчий суддя зазначає про те, що для вирішення поданої скарги двічі витребовувались матеріали кримінального провадження №0000670, однак до суду матеріали не надійшли, а тому питання, яке поставлене ОСОБА_3 для вирішення слідчим суддею, вирішується за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про її задоволення, виходячи з наступного.

З матеріалів заяви вбачається, що ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000670 від 24.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 129 КК України.

Так, у відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України встановлено, що до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Неупередженість розслідування та судового розгляду полягають у безсторонньому, об`єктивному та сумлінному дослідженні обставин кримінального провадження з боку дізнавача, слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Неупередженість цих суб`єктів забезпечується в тому числі і нормами інституту відводів та самовідводів у кримінальному провадженні.

Формою процесуального реагування на прояви упередженого ставлення слідчого, прокурора, дізнавача до особи, яка бере участь в кримінальному провадженні, є подання такою особою заяви про відвід слідчого, прокурора, дізнавача в порядку ст. 77 КПК України.

Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам - членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 на 114-й сесії «Про підвищення ефективності внутрішніх засобів правового захисту» декларує, що кожен, чиї права і свободи, викладені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права. (Рішення ЄСПЛ «Chahal v. UK, n. 145).

На національному рівні в ч. 2 ст. 80 КПК України законодавчо закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід дізнавачу з підстав передбачених ст. 77 КПК України.

Так ч.ч. 3, 4 ст. 80 КПК України передбачають, зокрема, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження , а заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.

Зміст п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України визначає одну з підстав для застосування відводу дізнавача - існування обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Своєю чергою, термін «неупередженість» є структурним елементом такого базового принципу кримінального провадження, як законність (ст. 9 КПК України).

Неупередженість дізнавача є необхідною умовою успішного виконання своїх конституційних функцій (ст. 12 Конституції України) та виконання своїх повноважень на досудовому розслідуванні й в судовому провадженні (ст. 40-1 КПК України) для здійснення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України) та забезпечення законності (ст. 9 КПК України). Значення неупередженого досудового розслідування варто оцінювати в контексті забезпечення реалізації права на справедливий розгляд (ст. 6 Європейської конвенції з прав людини).

Більше того, вимога щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження є головним обов`язком слідчого, що зафіксовано в ч. 2 ст. 9 КПК України.

Як зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенці ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких дізнавач безумовно підлягає відводу, визначений частиною 1 ст. 77 КПК України.

Між тим, згідно з ч. 3 ст. 77 КПК України, дізнавач не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити усі обставини кримінального провадження. Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Усебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи; а-по друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, компетентна особа в будь-якому випадку не має права брати участь у здійсненні кримінального провадження, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в її неупередженості та об`єктивності.

Оцінюючи вищенаведену інформацію в контексті приписів п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, слідчий суддя вважає, що процесуально поведінка дізнавача не узгоджується з вимогами щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, передбаченими ст.ст. 2, 9 КПК України.

У рішенні «Меріт проти України» ЄСПЛ зазначав, що норма про вичерпання всіх національних засобів правового захисту не є абсолютною, як і не є такою, що застосовується автоматично; встановлюючи, чи була норма дотримана, необхідно враховувати відповідні обставини конкретної справи.

З огляду на зазначене, слідчий суддя, виконуючи функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, вважає необхідним відвести дізнавача ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000670 від 24.05.2023, оскільки вважає, що потерпілим було доведено обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості дізнавача під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, а протилежного дізначачем доведено не було. Вимоги, викладені у скарзі, не спростовані матеріалами кримінального провадження, які на запит суду не були надані.

У відповідності до ч. 1 ст. 83 КПК України у разі задоволення відводу слідчого, дізнавача, прокурора в кримінальному провадженні повинні бути невідкладно призначені відповідно інший слідчий - керівником органу досудового розслідування, інший дізнавач - керівником органу дізнання або інший прокурор - керівником органу прокуратури.

Беручи до уваги вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 9, 26, 77, 80, 81, 83, 309 КПК України, слідчий суддя-

УХВАЛИВ :

1. Скаргу задовольнити.

2. Відвести дізнавача ВД Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000670 від 24.05.2023 року.

3. Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1