ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/2153/23 Справа № 229/5976/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з секретарем ОСОБА_5

за участю прокурора ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції)

підозрюваного ОСОБА_7 (у режимі відеоконференції)

захисника ОСОБА_8 (у режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , подану на ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 28 серпня 2023 року, якою щодо підозрюваного за ч.1 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місто Дружківка, Донецька область, громадянина України, українця, раніше не судимого, освіта середня, не одруженому, не працюючого, фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Дніпровській установі виконання покарань (№4) за адресою АДРЕСА_2 строком на шістдесят днів, а саме з 26 серпня 2023 року по 24 жовтня 2023 року (включно).

встановила:

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 28 серпня 2023 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 за погодженням з прокурором Дружківського відділу Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_6 та застосовано щодо підозрюваного за ч.1 ст.121 КК України ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, а саме з 26 серпня 2023 року по 24 жовтня 2023 року (включно).

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26 серпня 2023 року приблизно о 00 год. 30 хв. під час спільного розпивання спиртних напоїв в приміщенні кімнати АДРЕСА_3 , за місцем мешкання ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , між ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 виник конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, а саме ревнощів до співмешканки ОСОБА_10 .

В ході вказаного конфлікту у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_11 .

Того ж дня, приблизно о 00 год. 35 хв., реалізуючи раніше виниклий злочинний умисел ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в приміщенні кімнати АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, а саме ревнощів до співмешканки ОСОБА_10 , взяв в ліву руку кухонний ніж, який в цей час знаходився на столі приміщення вказаної кімнати, та наніс ОСОБА_11 не менше двох ударів в область грудної клітини та не менше одного удару в область лівої кисті, чим спричинив останньому тяжкі тілесні ушкодження, згідно довідки № 2108 від 26.08.2023, у вигляді колотої різаної рани грудної клітини зліва, проникаючої в грудну порожнину, лівобічний пневмоторакс, колото-різану рану лівої кисті.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Слідчий суддя мотивував свої висновки тим, що при задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 за погодженням з прокурора Дружківського відділу Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_6 ним враховано ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризиків можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення інших кримінальних правопорушень. Крім того, суддею враховано, що підозрюваний ОСОБА_7 , не одружений, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, за який передбачена міра покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Слідчим суддею при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, не визначено розмір застави, оскільки кримінальне правопорушення вчинено із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Не погодившись із судовим рішенням, захисник ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, відповідно до змісту якої просить ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 28 серпня 2023 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги захисник зазначає, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, а наявність ризиків, вказаних у клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та в судовому засіданні не доведені та заявлені формально.

Захисник зазначає, що з документів, на які посилався слідчий суддя при дослідженні обґрунтованості підозри, не вбачається зрозумілість обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Вважає, що слідчим та прокурором не був доведений жоден ризик, зазначений у клопотанні про обрання запобіжного заходу. Так, підозрюваному ОСОБА_7 не має сенсу переховуватись від органів слідства, оскільки жоден з процесуальних джерел доказів не містить фактичних даних, отриманих в порядку, передбаченому КПК України, на підставі яких можна було б встановити причетність ОСОБА_7 до скоєння інкримінованого йому правопорушення. Також підозрюваному ОСОБА_7 немає сенсу впливати на потерпілого або свідків, оскільки вони вже надали органу досудового розслідування показання.

Захисник вважає жодним чином не обґрунтованим та недоведеним, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам.

Також, на переконання апелянта слідчим суддею не взято до уваги відомості про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, має постійне місце проживання, має незадовільний стан здоров`я і потребує постійного нагляду лікарів. Зазначає, що вина ОСОБА_7 не доведена, пред`явлена підозра не обґрунтована та не доведена належними та допустимими доказами.

З урахуванням наведеного захисник вважає, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є достатніми для забезпечення належної процесуальної поведінки його підзахисного.

Під час апеляційного перегляду:

- захисник ОСОБА_8 та підозрюваний ОСОБА_7 підтримали апеляційну скаргу у повному обсязі та просили її задовольнити;

- прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, вважав ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши позицію сторін, перевіривши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчим суддею дотримані належним чином, а доводи захисника, викладені в судовому засіданні та в апеляційній скарзі щодо незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді, апеляційний суд вважає необґрунтованими з огляду на таке.

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, за який передбачена міра покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що, відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК дає підстави для застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Згідно з наданими матеріалами ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, вчиненого за обставин, викладених у повідомленні про підозру.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання слідчого, які були предметом розгляду слідчим суддею при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 28 серпня 2023 року.

В матеріалах справи відсутні відомості про нові обставини, які б спростовували обґрунтованість цієї підозри або не причетність ОСОБА_7 до інкримінованого йому злочину.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин визначив лише ймовірну причетність ОСОБА_7 до інкримінованих йому злочинів.

Апеляційний суд зазначає, що на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя та суд апеляційної інстанції під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді, зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Розглянувши клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про доведеність прокурором ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме, що ОСОБА_7 усвідомлюючи суворість можливого покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Покарання, передбачене санкцією інкримінованої ОСОБА_7 статті - позбавлення волі стоком від п`яти до восьми років.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватими у вчиненні злочину, не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

При цьому, як додаткову обставину в підтвердження ризику переховування, апеляційний суд враховує, ведення в Україні воєнного стану через агресію Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, на застосуванні якого наполягає захисник.

Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом. Таким чином, ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні ще не завершено, що вказує на те, що свідки у справі не допитані у судовому засіданні, а тому підозрюваний ОСОБА_7 може здійснювати на них незаконний вплив, шляхом вмовлянь або погроз, з метою зміни їх показів задля уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, слідчим суддею враховано відомості про особу ОСОБА_7 , який за місцем мешкання характеризується посередньо, на обліку у лікаря психіатра не знаходиться, раніше не судимий.

Отже, враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою щодо ОСОБА_7 є виправданим та таким, що в повній мірі зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та забезпечити ефективність досудового розслідування

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись статтями 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

Ухвалу слідчого судді Дружківського міського суду Донецької області від 28 серпня 2023 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ч.1 ст.121 КК України ОСОБА_7 строком до 24 жовтня 2023 року - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та такою, що касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4