Справа № 333/7944/23
Провадження №1-кс/333/3767/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Коммунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001401 від 13 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

24.11.2023 року слідчий СВ відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про накладення арешту на майно.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 13.09.2023 до ВП №4 ЗРУП надійшов рапорт інспектора ВПК в Запорізькій області ДКП НПУ про те, що 13.09.2023 надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 12.09.2023 невідома особа, шахрайським шляхом, під приводом працівника банку зателефонувала, до ОСОБА_4 , після чого, заволоділа грошовими коштами з банківської картки банку "Приватбанк" № НОМЕР_1 , що належать ОСОБА_4 . Сума матеріального збитку встановлюється

13.09.2023 допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пояснив, що 12.09.2023 приблизно о 14:00 годині йому зателефонував невідомий абонентський номер НОМЕР_2 , який представився Службою безпеки банку «Приватбанк». Коли потерпілий підняв слухавку, до нього почав говорити чоловічий голос. Свій телефонний дзвінок він аргументував тим, що до банківської картки потерпілого здійснювався несанкціонований доступ в Івано-Франківській області. Для того, щоб запобігти втручанню третьої особи до банківської картки потерпілий мав виконати всі необхідні операції, про які говорив представник служби безпеки. Під час телефонної розмови шахраї повідомили потерпілому про те, що останній повинен перерахувати певну грошову сумку на рахунок фізичної особи. Зробивши все що потрібно було, через деякий час потерпілий зайшов в додаток «Приват24» та виявив, що з його банківської картки відбулося списання грошових коштів в розмірі 475,675 гривень на банківський рахунок емітований АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_5 та НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_6 .

13.09.2023 допитана в якості свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка пояснила що у неї є знайомий на ім`я ОСОБА_7 (м.т. НОМЕР_5 ), який в ході вживання алкогольних напоїв запропонував останній зробити банківську картку в АТ КБ «ПриватБанк» та передати йому у користування за певну грошову винагороду. ОСОБА_6 погодилась на пропозицію та зробивши все необхідне, передала ОСОБА_7 дві банківські картки та отримала за це грошові кошти в розмірі 500 гривень. Також ОСОБА_6 пояснила, що бачила в онлайн додатку «Приват24» сповіщення про те, що на її картку нараховані грошові кошти в розмірі 25000 та 35000 гривень, але не звертала на це увагу. Та після цих транзакцій ОСОБА_6 почав телефонувати ОСОБА_7 та повідомив, що її картки заблоковані та прохав негайно поїхати до відділення банку та розблокувати їх, так як необхідно зняти грошові кошти.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вчинення вищевказаного злочину можливо причетний ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , м.т. НОМЕР_5 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

14 вересня 2023 року було опитано ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який пояснив, що декілька місяців тому, коли саме не пам`ятає, він сидів в мессенджері «Телеграм» та побачив в одній із груп про працевлаштування оголошення про те, що чоловік на ім`я ОСОБА_9 пропонував купити банківські картки АТ КБ «ПриватБанк», які належать іншим людям. За це він обіцяв 1000 гривень. ОСОБА_8 оголошення зацікавило та він вирішив запропонувати своїй знайомій ОСОБА_10 придбати її банківську картку за 500 гривень. ОСОБА_10 погодилась та надала дві картки з розрахунковим рахунком НОМЕР_4 та НОМЕР_3 . За дві картки ОСОБА_8 їй запропонував 1000 гривень, на що вона погодилась. Після цього, ОСОБА_8 , повідомив ОСОБА_9 , що у нього є дві картки. ОСОБА_9 пояснив, що найближчим часом на вказані картки зарахуються грошові кошти та попрохав зняти їх, так як у нього немає на це часу. 13.09.2023 приблизно у 10:00 год. ОСОБА_8 прийшов до відділення АТ «А-банк» та почав перераховувати грошові кошти на три банківські картки банку «А-банк», а саме: № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 .

Враховуючи вищевикладене, а також характер злочину, з метою пошуку і фіксації фактичних даних про протиправні діяння зазначеної вище особи, які самостійно або в сукупності з іншими злочинами можуть мати суттєве значення у кримінальному провадженні, з`ясування всіх обставин вчинення злочину, перевірки відомостей про останніх, або тих з ким вони контактують, необхідно провести у даному кримінальному провадженні відносно зазначених вище осіб комплекс слідчих (розшукових) дій, прийняти процесуальні рішення щодо запобігання втрати документів, речових доказів, знарядь та предмету злочину та майна, отриманого злочинним шляхом, накладення на нього арешту з метою відшкодування матеріальної шкоди, завданої зазначеним злочином потерпілому.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що грошові кошти перераховані потерпілим по вказаному кримінальному провадженню на рахунок платіжної банківської картки № НОМЕР_8 є предметом кримінального правопорушення, має суттєве значення для встановлення важливих обставин з метою його збереження та подальшого не відчуження, на стадії досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на розрахунковий рахунок платіжної банківської картки АТ «А-Банк» № НОМЕР_8 .

В судове засідання слідчий не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

У клопотанні слідчого зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна, обґрунтування необхідності його здійснення, конкретизовано майно, що належить арештувати. До матеріалів клопотання долучено Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні. Таким чином, клопотання відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України. Крім того, клопотання до суду направлено поштою 23.11.2023 року, тому слідчий своєчасно, відповідно до ч. 6 ст. 173 КПК України, звернувся до слідчого судді.

Встановлено, що 13.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (кримінальне провадження № 0001401).

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є" тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Згідно з положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно п.2 ст.237 КПК огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку чи іншого володіння особи.

Згідно п.7 ст.237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст.171 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому слідчий суддя вважає, що вимога слідчого, зазначена у клопотанні про повернення грошових коштів на банківську картку потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на банківський рахунок банку АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_9 , не підлягає задоволенню, оскільки заявлена передчасно та не підлягає розгляду в межах розгляду клопотання про накладання арешту.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 167, 170-175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001401 від 13 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на розрахунковий рахунок платіжної банківської картки АТ «А-Банк» № НОМЕР_6 .

Відмовити у задоволенні клопотанні в іншій частині.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1