СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5685/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника володільця майна - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання представника володільця майна - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0002228 від 24.08.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239-1 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

25.09.2023 р. представник володільця майна - адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах ОСОБА_4 до слідчого судді із вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.10.2022 р. у справі № 759/13047/22, у кримінальному провадженні № 0002228 від 24.08.2022 р., на міні-трактор (з ковшом для дорожніх робіт) білого кольору з помаранчевими вставками та з написами на кузові "Bobcat 864", з номером НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.10.2022 р. у справі № 759/13047/22 накладено арешт на вищезазначене майно. Разом з тим, починаючи з 21.10.2022 р. заявнику невідомо про проведення будь-яких слідчих дій із арештованим майном, також вважає, що протягом року можливо було провести необхідні процесуальні дії із цим майном. Також підозру в межах досудового розслідування нікому не пред`явлено, а відтак заявник позбавлений можливості володіти, користуватись і розпоряджатись вилученим майном.

В судовому засіданні представник володільця майна клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити.

Від прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 надійшло клопотання, у якому він просить розгляд клопотання про скасування арешту на майно проводити без його участі, заперечує щодо клопотання з підстав, що наразі у кримінальному провадженні № 0002228 триває виконання органом досудового розслідування письмових вказівок прокурора, оперативним підрозділом виконуються доручення щодо встановлення місцезнаходження ОСОБА_4 , який керував вищевказаним міні-трактором під час події. Так, ОСОБА_4 фактично ухиляється від органу досудового розслідування. В рамках досудового розслідування на період часу до лютого 2024 р. заплановано комплекс слідчих (розшукових) дій, проведення додаткових експертиз, допит додатково встановлених свідків, а також прийняття процесуальних рішень, зокрема в порядку ст.. 283 КПК України. Таким чином, втрата майна, як речового доказу, негативно вплине на результати досудового розслідування у даному провадженні. Крім цього, ОСОБА_4 станом на 24.08.2022 р. є фактичним користувачем зазначеного міні-трактора, однак не є власником такого майна.

Заслухавши доводи представника володільця майна та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.10.2022 р. у справі № 759/13047/22, в рамках кримінального провадження №0002228, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.08.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 239-1 КК України, накладено арешт на майно, що було вилучене 24.08.2022 р. в ході огляду місця події злочину у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на міні-трактор (з ковшом для дорожніх робіт) білого кольору з помаранчевими вставками та з написами на кузові "Bobcat 864", з номером НОМЕР_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.01.2023 р., ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.10.2022 р. залишено без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 без задоволення.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється. Слідчий суддя не уповноважений на такий розгляд, оскільки це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження ( аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на наведене, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002228 від 24.08.2022 р. триває, майно, на яке представник володільця майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а відтак слідчий суддя вважає, що потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.10.2022 р. у справі № 759/13047/22, яку ухвалою Київського апеляційного суду від 04.01.2023 р. залишено без змін, наразі не відпала. В свою чергу, скасування заходу забезпечення може призвести до втрати речових доказів, що зашкодить меті кримінального провадження.

Таким чином, в ході розгляду клопотання представником володільця майна не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, необхідно відмовити.

Керуючись статями 174, 369 - 372 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника володільця майна - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0002228 від 24.08.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239-1 Кримінального кодексу України, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 04.10.2023 р. о 13:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1