Справа № 754/5725/22
У Х В А Л А

Іменем України

30 січня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

за участі прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

перекладача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В :

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_6 , про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у зв`язку з тим, що суддя відмовляє в клопотаннях сторони захисту про відвід перекладачу, що свідчить про упередженість судді у даному кримінальному провадженні.

Особа, якій заявлено відвід, - суддя ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, що не перешкоджає розгляду заяви в її відсутності, про час та день розгляду справи повідомлялась належним чином.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід.

Захисник ОСОБА_4 підтримав заяву обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_7 , зазначив, що суддя ОСОБА_7 проявляє упередженість у даному кримінальному провадженні, у зв`язку із відмовою в задоволені клопотань сторони захисту про відвід перекладача.

Дослідивши заяву про відвід, вислухавши думки учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження № 0000042 від 08.01.2022 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

26.01.2024 р. в судовому засіданні обвинуваченим ОСОБА_6 був заявлений відвід судді ОСОБА_7 . Заява мотивована тим, що суддя відмовляє в клопотаннях сторони захисту про відвід перекладачу, що свідчить про упередженість судді у даному кримінальному провадженні.

Статтею 75 КПК України встановлено перелік підстав відводу судді, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_7 та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи, зазначені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу судді ОСОБА_7 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № № 0000042 від 08.01.2022 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1