06.02.2024 Справа № 756/1536/24
Номер справи 756/1536/24
Номер провадження 1-кс/756/399/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , особою з інвалідністю 2 групи, поданого в межах кримінального провадження № 0004242 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 грудня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

До Оболонського районного суду міста Києва 05 лютого 2024 року надійшло клопотання слідчого ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , поданого в межах кримінального провадження № 0004242 від 14 грудня 2023 року за ч. 5 ст.185 КК України.

У клопотанні слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування із визначенням застави в розмірі 352 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1065856 грн., посилаючись на обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Позиції сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання з мотивів викладених у ньому, просить слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у клопотанні, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, він не має постійного зареєстрованого місця проживання, постійного доходу для забезпечення існування, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема домашній арешт у нічний час за орендованою адресою місця проживання, долучив договір оренди житла, з можливістю роботи ОСОБА_5 , який працює прибиральником. Окрім цього, захисник долучив до матеріалів медичну довідку Індивідуальну програму реабілітації інваліда. Наголосив, що за станом здоров`я підозрюваний не може утримуватися КСІ, потребує лікування.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо заявленого клопотання слідчого та просив застосувати запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою. Окрім цього, ОСОБА_5 підтвердив обставини події, які викладені в клопотанні, зауважив, що його друг ОСОБА_7 запропонував йому заробити шляхом допомоги з погрузки товару, обіцяв 10000 грн., але кошти не надав. Крім того повідомив, що пройшов медичне обстеження у січні 2024 року, йому продовжено дію ІІ групи інвалідності загального захворювання, щоденно приймає ліки, які отримує в аптеці за призначенням лікаря. Проходив примусове лікування у психіатричній лікарні смт. Глеваха на виконання судового рішення, звільнився у липні 2023 року.

Встановлені судом обставини й докази, якими обгрунтовані.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 14 грудня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004242, за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

ОСОБА_5 02 лютого 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 за попередньою змовою із ОСОБА_5 , таємно викрали чуже майно (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протокол заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протоколом проведення обшуку від 15.12.2023 за адресою - АДРЕСА_3 торгівельного павільйону № 57Т, в ході якого вилучені речі, які мають значення речових доказів у даному провадженні; протоколом проведення обшуку від 15.12.2023 за адресою - АДРЕСА_2 , в ході якого вилучені речі, які мають значення речових доказів у даному провадженні; протоколом обшуку автомобіля марки «FORD» FIESTA червоного кольору, д.н.з - НОМЕР_1 , в ході якого вилучені речі, які мають значення речових доказів у даному провадженні; протоколами огляду речових доказів; протоколами допиту підозрюваного ОСОБА_7 .

Мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали та застосовані вимоги законодавства

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, 02 лютого 2024 року, ОСОБА_5 повідомлено підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України. Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваної у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно з ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 5 статті 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 12 років з конфіскацією майна.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, доводять про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність, впливати на потерпілих й сідків, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик суд вважає достатньо обґрунтованим й доведеним, з огляду на те, що ОСОБА_5 не має постійного місця проживання, зареєстроване місце проживання в соціальному закладі, на час вчинення злочину проживав в хостелі, на час розгляду клопотання надав договір про оренду житла від 10 січня 2024 року. Відсутні стійки соціальні зв`язки, постійне місце роботи.

Однак, на переконання слідчого судді прокурором не доведено ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто можливість впливати на свідків, оскільки такі дії слід ураховувати з поведінкою підозрюваного.

Суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, а також те, що він може учинити нове кримінальне правопорушення (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

З огляду на довідку про наявність судимостей та ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 квітня 2021 року до ОСОБА_5 застосовані примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного щакладу.

Суд погодився з тим, що існує ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому існують підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваної відповідно до ст. 178 КПК України

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Вирішуючи питання щодо виду заходу забезпечення кримінального провадження, який є необхідним та підлягає застосуванню в подальшому, слід оцінити надані матеріали досудового розслідування, зокрема стан здоров`я підозрюваного.

З довідки до акту огляду МСЕК № 269199 від 18 січня 2024 року виданої спеціальною психіатричною МСЕК № 1 міста Києва, ОСОБА_5 повторно встановлена ІІ група інвалідності загального захворювання до 01 лютого 2025 року. Рекомендовано спеціальне лікування. З можливістю роботи на дому у реабілітаційному центрі.

Згідно індивідуальної програми реабілітації інваліда № 81 ОСОБА_5 встановлена ІІ група з хронічноо психічного розладу F20.0. Рекомендована відновлювана терапія в умовах стаціонарного та амбулаторного лікування, диспансерний нагляд (ПНД,ПНЛ).

Наведене свідчить, що підозрюваний ОСОБА_5 має хронічне психічне захворювання.

Кримінальний процесуальний кодекс визначає три види запобіжних заходів. Зокрема загальні, визначені ч. 1 ст. 176 КПК України щодо осіб, які підозрюються чи обвинувачуються у вчиненні злочинів, а також щодо осіб, які підозрюються чи обвинувачуються у вчиненні кримінальних проступків, визначені ст. 299 КПК України.

Окрім цього, спеціальним видом запобіжних заходів, є запобіжні заходи, передбачені ст. 508 КПК України щодо осіб, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів медичного характеру, вирішувалося питання про їх застосування, але з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

На думку слідчого судді під час розгляду питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою безспірно установлено факт наявності у ОСОБА_5 хронічного психічного захворювання, що доводиться медичними довидками.

Відповідно до ч. 3 ст. 508 КПК України застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

Слід зауважити, що відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 508 КПК України запобіжним заходом щодо особи щодо якої встановлено наявності психічно хвороби є: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

На думку слідчого судді, виходячи з положень ч. 6 ст. 9 КПК України, запобіжний захід як то поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку, є за своїм змістом більш м`яким запобіжним заходом ніж тримання під вартою, і який є необхідним наразі, ураховуючи встановлені ризики, задля надання ОСОБА_5 кваліфікованої медичної допомоги (психіатричної) ураховуючи його стан здоров`я та надані лікарем рекомендації під час огляду МСЕК.

Також слідчий суддя враховує, наразі не виконані усі слідчі дії, зокрема не проведено та відповідно не отримано висновок судової амбулаторної комплексної психолого - психіатричної експертизи, що перешкоджає завершенню досудового розслідування.

Отже, суд має зробити застереження, що з метою недопущення порушень прав підозрюваного, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, у випадку його не продовження, або не звернення із обвинувальним актом до суду.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Як встановлено у рішеннях ЄС, тримання під вартою осіб, які страждають на психічні розлади, повинно здійснюватися в лікарні, клініці чи іншій відповідній установі, уповноваженій утримувати таких осіб («Л.Б. проти Бельгії» (L.B. v. Belgium), §93; «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), § 44; «О.Х. проти Німеччини» (O.H. v. Germany), § 79).

Слідчий суддя зауважує, що наразі психіатрична експертиза щодо стану здоров`я ОСОБА_5 органом досудового розслідування не проведена.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-199, 206, 309, 369-372, 376, 508 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді поміщення до медичного закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають небезпечну поведінку, а саме: до КМП "Клінічна лікарня "Психіатрія"" Спеціальний підрозділ з надання психіатричої допомоги, за адресою: Київська обл., Фастівський р-н, смт Глеваха, вул. Павлова, 7 строком на 57 днів, тобто до 01 квітня 2024 включно, без визначення застави.

Строк дії ухвали визначити по 01 квітня 2024 року, включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складений та проголошений 06 лютого 2024 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1