УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" вересня 2023 р. слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування заявлених у скарзі вимог зазначає, що 04 вересня 2023 року ОСОБА_3 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В порушення вимог ст.214 КПК України, станом на момент звернення з вказаною скаргою до слідчого судді відомості про вчинення кримінального правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою особою Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області не внесені.

Враховуючи викладене, ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною скаргою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав та просив її задовольнити з викладених у ній підстав.

Уповноважена особа Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги, надані учасниками докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які полягають у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до ч.1 ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України здійснюється державною мовою.

Відповідно до ч.1 ст.29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

При цьому, процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача для перекладу саме слідчому судді, суду процесуальних документів, переданих на їх розгляд, складених не державною мовою.

Переклад таких документів надає можливість слідчому судді чи суду з`ясувати наявність в особи, яка звертається, прав на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених КПК вимог щодо змісту документа і його додатків, адже право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

За таких обставин, виходячи із системного аналізу положень Конституції України (ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92), КПК, Законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (ст. 12), «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від25 квітня 2019 року № 2704-VIII (ст. 1, ч. 6 ст. 13, частин 1, 2 ст. 14), документи, за результатами перевірки та/або розгляду яких розпочинається судовий контроль, в тому числі, на стадії досудового розслідування провадження мають бути складені українською мовою (в перекладі на українську мову).

Зазначений правовий висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 21 січня 2019 року у справі № 61-49091ск18), від 07 червня 2019 року у справі №826/10114/17), від 03 вересня 2020 року у справі №826/6286/17, від 29 жовтня 2020 року у справі №815/1958/16, від 07 грудня 2020 року у справі №138/132/20, постанові Верховного Суду від 31 жовтня 2022 року у справі № 160/27610/21, постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду від 19 вересня 2022 року у справі №521/12324/18.

Крім того, вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені також в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 19 вересня 2019 року у справі № 11-955зі19 (9901/98/19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 9901/12/20 (П/9901/12/20)».

Заява про вчинення кримінального правопорушення, подана скаржником до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, викладена на іноземній мові, а не державною мовою, що не дає можливості уповноваженій особі Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області та слідчому судді з`ясувати наявність в особи, яка звертається з вказаною заявою, прав на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених КПК вимог щодо змісту документа.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 9, 23, 84, 92, 94, 303, 304, 306, 307, 309, 369 372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 28 вересня 2023 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1