Справа №705/4895/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2023 року

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, який накладено ухвалою слідчого судді у кримінальному провадженні №0000672 від 13.09.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначила, що сектором дізнання Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000672 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Згідно обставин кримінального провадження, 12.09.2023 близько 17 години за адресою: м. Умань, вул. Київська, на блок-посту «Агат 706», працівниками поліції було зупинено транспортний засіб - автомобіль марки «Mersedes-Benz VITO 112 CDI», д.н.з НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При перевірці вузлів та агрегатів виявлено ознаки пошкодження номера кузова та відсутність дублюючої таблички.

12.09.2023 під час огляду місця події дізнавачем СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській за адресою: м. Умань, вул. Київська, на блок посту «Агат 706» було вилучено автомобіль та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0000672 від 13.09.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, а саме знищення, підробка або зміна ідентифікаційного номера, номеру двигуна, шасі або кузова, або зміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.

13.09.2023 указаний вище автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу було оглянуто та визнано речовими доказами.

15.09.2023 під час розгляду клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов до висновку, що автомобіль марки «Mersedes-Benz VITO 112 CDI», д.н.з НОМЕР_1 , відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, може бути використаним як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а незастосування арешту майна може призвести до його втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею також враховано, що у даному кримінальному провадженні необхідно провести судові експертизи.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду від 15.09.2023 року було накладено арешт на транспортний засіб марки «Mersedes-Benz VITO 112 CDI», д.н.з НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , власником якого згідно зі свідоцтвом про реєстрацію є ОСОБА_3 , з позбавленням власників та уповноважених ними осіб права користування та розпорядження даним майном.

За змістом положень чинного Кримінального процесуального Кодексу України основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які приймають участь у кримінальному процесі, забезпечення законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав та свобод людини на досудових стадіях кримінального провадження.

Вона, як власник транспортного засобу, жодним чином не перешкоджає проведенню досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

З моменту вилучення транспортного засобу пройшло більше двох тижнів. Експертизу, забезпечення проведення якої в кримінальному провадженні №№0000672 за ст.290 КК України й потягло за собою накладення арешту на вказаний автомобіль, не проведено до цього часу.

Автомобіль знаходиться на відкритому майданчику території Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, що жодним чином не забезпечує його належну схоронність та запобігання негативному впливу на його технічний стан атмосферних явищ.

Органом досудового розслідування не зазначено у клопотанні та не наведено доказів існування обставин, які підтверджують, що незастосування арешту майна призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Таким чином відсутні будь-які ризики зазначені в абзаці другому ч.1 ст.170 КПК України.

Окрім того, кримінальна відповідальність за ст.290 КК України настає у випадку знищення, підробка або заміна ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу, а в транспортному засобі «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» ідентифікаційний номер пошкоджено корозією, а не умисно з застосуванням знаряддя.

Обмеження її права користуватися автомобілем «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» на даний момент суттєво впливає на якість її життя оскільки вона є інвалідом ІІ (другої) групи. Інвалідність встановлено безтерміново.

Враховуючи її стан здоров`я та побутові потреби сім'ї, використання автомобіля «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» є життєве необхідним для задоволення потреб у забезпеченні ліками, продуктами харчування, тощо.

Окрім того, вона має постійне місце проживання та може належним чином забезпечити належне зберігання арештованого майна в належному їй гаражеві.

Просить суд, постановити ухвалу, якою скасувати арешт тимчасово вилученого транспортного засобу «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Власник майна ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились. Представник власника майна ОСОБА_5 надав до суду заяву, відповідно до якої клопотання підтримують та просять розглянути у їхню відсутність.

Дізнавач СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , яка входить до групи дізнавачів, що здійснюють досудове розслідування по кримінальному провадженню, в судове засідання не з`явилась, на адресу суду надала заяву, згідно якої проти задоволення клопотання не заперечувала, просила його розглянути без її участі та зобов`язати власника надати зазначений ТЗ на першу вимогу дізнавача для проведення експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши подане клопотання з доданими до нього документами та дослідивши матеріали кримінального провадження, врахувавши позицію дізнавача Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Викладені обставини свідчать, про те, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000672 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Згідно ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15.09.2023 накладено арешт на транспортний засіб марки «Mersedes-Benz VITO 112 CDI», д.н.з НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , власником яких є ОСОБА_3 , з позбавленням власників та уповноважених ними осіб права користування та розпорядження даним майном.

Постановами дізнавача СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 20.09.2023 по кримінальному провадженню призначені судова експертиз комплексного дослідження транспортних засобів та судово-технічна експертиза документів, предметом дослідження яких є арештоване майно, а саме автомобіль марки «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Разом з цим дізнавач у кримінальному провадженні, як особа, за клопотанням якої було арештовано майно, не заперечує проти скасування арешту автомобіля «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , що був накладений відповідно до ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15.09.2023.

Слідчий суддя враховує, що арешт майна було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів для проведення стороною обвинувачення необхідних слідчий дій, зокрема судових експертиз з метою повного та всебічного досудового розслідування.

Під час розгляду клопотання ОСОБА_3 органом досудового розслідування не надано доказів існування обставин, які підтверджують, що незастосування арешту майна призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі даного майна, з урахування позиції власника, який має належні умови його зберігання.

Таким чином відсутні будь-які ризики зазначені в абзаці другому ч.1 ст.170 КПК України.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, враховуючи вимоги розумності і співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, вимоги верховенства права і недоторканості майна, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Разом з цим щодо необхідності визначення місця зберігання зазначеного майна та зобов`язання власника надати ТЗ на першу вимогу дізнавача для проведення експертиз слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження здійснюється відповідно до постанови КМУ «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» від 19.11.2012.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні питання про скасування арешту майна не уповноважений вирішувати питання про зберігання речових доказів.

Керуючись ст. ст. 26, 64-2, 131, 132, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт майна, а саме транспортного засобу «Mersedes-Benz VITO 112 CDI» д.н.з НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , накладений ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15.09.2022 по кримінальному провадженню за №0000672 від 13.09.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1