Провадження № - 1кп/201/999/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0001578 по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_3

захисник ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

В провадження Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться кримінальне провадження № 0001578 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовчому судовому засіданні учасники кримінального провадження вважали за можливе призначити справу до судового розгляду.

Враховуючи викладене, а також те, що в ході підготовчого судового засідання не було встановлено підстав для закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору чи направлення його до відповідного суду для визначення підсудності, суд вважає необхідним призначити судовий розгляд на підставі зазначеного обвинувального акту, який проводити у відкритому судовому засіданні у залі суду з викликом сторін кримінального провадження.

Судовий розгляд слід здійснювати суддею одноособово в зв`язку з тим, що обвинувачений, після роз`яснення права на колегіальний розгляд справи, не заявив клопотання про розгляд справи колегіально у складі трьох професійних суддів.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого так як наявні ризики визначені п. 1, 5 ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачений може переховуватись від суду, оскільки останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та усвідомлює, що може понести покарання у вигляді позбавлення волі, він не має міцних соціальних зав`язків, що створює йому можливості для уникнення суду. Також, з огляду на особу обвинуваченого, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачується у вчиненні злочину, будучи судимим та обвинуваченим ще у декількох кримінальних провадженнях.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора посилаючись на його необґрунтованість. Просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 197, 198 КПК України строк тримання під вартою особи не може перевищувати шістдесяти діб і в разі закінчення цього строку прокурор має право звернутись до суду з клопотанням про продовження строків тримання особи під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, однак так як кримінальне провадження перебуває на стадії судового провадження, то обґрунтованість підозри не перевіряється з огляду на те, що суд до вирішення справи не має право давати оцінку доказам і приходити до будь-якого висновку щодо обґрунтованості висунутого обвинувачення.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику уникнення обвинуваченим суду, так як останній розуміє тяжкість можливого покарання, а також неможливість застосування інституту звільнення від відбуття покарання в разі доведення винуватості, що може спонукати обвинуваченого до уникнення відповідальності шляхом втечі.

Також не виключено ризик продовження злочинної діяльності, так як ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий, нещодавно звільнився після відбуття покарання і в даний час обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину. Крім того, існує ще два кримінальних провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого злочину та проступку, що в своїй сукупності дозволяє дійти висновку про висукий ступінь ризику продовження злочинної діляьності.

Таким чином суд встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому до обвинуваченого можливо застосувати запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження найсуворішого запобіжного заходу суд врахує вищевказані ризики, те що метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також враховує вік та стан здоров`я обвинуваченого, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, те що він офіційно не працював до затримання, обставини злочину описані в обвинувальному акті, що свідчить про те, що обвинувачений в даний час несе в собі певну небезпеку для суспільства та з урахуванням вищеописаних обставин це свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

В той же час суд вважає за необхідне на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України не визначити розмір застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 314 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника та потерпілого.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 до 01 лютого 2024 року.

Ухвала в частині продовження строків тримання під вартою, може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня оголошення ухвали, а обвинуваченими, які тримаються під вартою протягом п`яти діб з дня отримання копії ухвали, шляхом подання скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_1