Справа № 405/7980/23
провадження № 1-кс/405/3956/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 червня 2023 року №0000099 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 111 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

прокурор відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого з клопотанням, в якому просить накласти у кримінальному провадженні №0000099 арешт на речі вилучені 22.11.2023 в ході обшуку за адресою: м. Кропивницький, вул. Миколи Садовського, 66, другий поверх, в якому працює ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: ноутбук ASUS X52N, серійний номер AANOCHOOO96841A та зарядний пристрій до нього; зовнішній розширювач пам`яті Frime; флеш носій Transcend JF160 2 GB; флеш носій Kingston DTSE9 16 GB; мобільний телефон Xiaomi Redmi Note5, модель M1803E7SG, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та сім карти НОМЕР_3 , НОМЕР_3 , що знаходяться в ньому.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що слідчим відділом УСБУ в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні 0000099 від 02.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 , будучи держслужбовцем в умовах воєнного стану інформаційно сприяє представникам збройних формувань російської федерації в проведенні підривної діяльності проти України.

Згідно до відповіді на доручення слідчого з ВКІБ УСБУ в Кіровоградській області № 61/7/5769/нт від 05.06.2023 та № 61/7/7538/нт від 02.08.2023, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , де має ноутбук з підключенням до мережі Інтернет, який використовується разом з мобільним телефоном для зв`язку з представниками окупаційних військ рф.

22.11.2023 на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 від 31.10.2022, було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , другий поверх, в якій проживає ОСОБА_5 .

У ході проведення обшуку за зазначеною вище адресою були виявлено та вилучено: ноутбук ASUS X52N, серійний номер AANOCHOOO96841A та зарядний пристрій до нього; зовнішній розширювач пам`яті Frime; флеш носій Transcend JF160 2 GB; флеш носій Kingston DTSE9 16 GB; мобільний телефон Xiaomi Redmi Note5, модель M1803E7SG, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та сім карти НОМЕР_3 , НОМЕР_3 , що знаходяться в ньому.

В ході проведення огляду вилучених речей виявлено, що для об`єктивного, повного і всебічного проведення досудового розслідування, встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та мати доказове значення для доведеності вини осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, мають значення наступні речі: ноутбук ASUS X52N, серійний номер AANOCHOOO96841A та зарядний пристрій до нього; зовнішній розширювач пам`яті Frime; флеш носій Transcend JF160 2 GB; флеш носій Kingston DTSE9 16 GB; мобільний телефон Xiaomi Redmi Note5, модель M1803E7SG, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та сім карти НОМЕР_3 , НОМЕР_3 , що знаходяться в ньому.

Так, вказані речі являються речовим доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор у клопотанні вказав, що з метою збереження, запобігання можливості приховування майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження на вказані речові докази, а саме вилучені у встановленому кримінальним процесуальним кодексом порядку речі необхідно накласти арешт.

У судове засідання прокурор не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України відсутність прокурора та власників майна не є перешкодою для розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності слідчого та власників майна, на підставі наявних доказів, оскільки це є необхідним для забезпечення арешту майна.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів судового розгляду не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, (кримінальне провадження № 0000099 від 02.06.2023 року, правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч.2 ст.111 КК України) органом досудового розслідування даного кримінального правопорушення є ГУНП в Кіровоградській області (а.к. 3).

В рамках вказаного кримінального провадження 22.11.2023 на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 від 31.10.2022, було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , другий поверх, в якій проживає ОСОБА_5 . У ході проведення обшуку за зазначеною вище адресою були виявлено та вилучено: ноутбук ASUS X52N, серійний номер AANOCHOOO96841A та зарядний пристрій до нього; зовнішній розширювач пам`яті Frime; флеш носій Transcend JF160 2 GB; флеш носій Kingston DTSE9 16 GB; мобільний телефон Xiaomi Redmi Note5, модель M1803E7SG, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та сім карти НОМЕР_3 , НОМЕР_3 , що знаходяться в ньому , про що складено відповідний протокол (а.к. 35-41).

Частиною 1 статті 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.1,2 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч.2 ст. 168 КПК України).

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий судя відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 3 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Прокурором доведено, що ноутбук ASUS X52N, серійний номер AANOCHOOO96841A та зарядний пристрій до нього; зовнішній розширювач пам`яті Frime; флеш носій Transcend JF160 2 GB; флеш носій Kingston DTSE9 16 GB; мобільний телефон Xiaomi Redmi Note5, модель M1803E7SG, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та сім карти НОМЕР_3 , НОМЕР_3 , що знаходяться в ньому об`єктивно могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення ( п.1 ч.2 ст.170 КПК України) та можуть містити відомості про факти чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

Постановою слідчого від 22.11.2023 вказані вище речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №00000099 від 02.06.2023 (а.к.20-21).

Таким чином, у даному випадку арешт накладається у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України з метою забезпечення збереження речових доказів.

Під час ухвалення рішення враховується також, практика Європейського суду з прав людини, згідно якої для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «АГОСІ проти Об`єднаного Королівства»). Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування. Стаття 1 Протоколу Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод забороняє будь-яке невиправдане втручання у право власності державних органів.

Матеріали клопотання слідчого свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема: заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Водночас слідчий суддя відзначає, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, за викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до приховування майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі та відчуження.

Слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ :

клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000099 від 02.06.2023, на речі вилучені 22.11.2023 в ході обшуку за адресою: м. Кропивницький, вул. Миколи Садовського, 66, другий поверх, в якому працює ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: ноутбук ASUS X52N, серійний номер AANOCHOOO96841A та зарядний пристрій до нього; зовнішній розширювач пам`яті Frime; флеш носій Transcend JF160 2 GB; флеш носій Kingston DTSE9 16 GB; мобільний телефон Xiaomi Redmi Note5, модель M1803E7SG, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та сім карти НОМЕР_3 , НОМЕР_3 , що знаходяться в ньому.

Заборонити розпоряджатися та користуватися вищевказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6