н/п 1-кп/766/2408/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2023 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 (на відеоконференції)

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

провівши відкрите підготовче судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР28.07.2023 року за № 0001112, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, громадянина України, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , раніше судимого 09.11.2021 року Херсонським міським судом Херсонської області за ч.2 ст. 309 КК України

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, судовий розгляд провести за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, свідків.

Обвинувачений та захисник проти позиції прокурора не заперечили.

Заслухавши учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до наступних висновків.

Дане кримінальне провадження підсудне Херсонському міському суду Херсонської області.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4-8,10 ч. 1 або ч. 2ст. 284 КПК України, зупинення провадження, немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливили призначення провадження до судового розгляду, не встановлено, а тому суд приходить до висновку про можливість призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Підстав для прийняття рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, передбачених ч. 2ст. 27 КПК України, не встановлено.

Також під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про продовження тримання обвинуваченого під вартою строком на 60 днів, мотивуючи свою позицію тим, що заявлені ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшилися, а також тяжкістю злочинів, які інкримінується даній особі.

Обвинувачений заперечував в задоволенні клопотання, просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Захисник заперечував щодо продовження тримання під вартою обвинуваченого, вказуючи, що ризики зазначені прокурором не підтвердженні та зі спливом часу зменшились, просила змінити на цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, враховуючи характер інкримінованого обвинуваченій кримінального правопорушення, мету і підстави застосування запобіжних заходів, визначені ст. 177 КПК України, дійшов висновку про необхідність продовжити тримання обвинуваченої під вартою виходячи з такого.

За матеріалами кримінального провадження ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою був застосований до обвинуваченого за правилами КПК України з застосуванням альтернативного права внесення застави в розмірі - 161,040 /сто шістдесят одну тисячу / гривень 40 /сорок/ копійок. та покладенням додаткових обов`язків у разі внесення застави.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 199 КПК України, суд при вирішенні питання щодо доцільності подальшого тримання під вартою обвинуваченого, повинен враховувати зокрема таке: чи не зменшився заявлений ризик або чи не з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; встановити наявність обставин, які перешкоджають завершенню провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Оцінюючи наявність ризиків, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує можливість обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; переховуватись від суду.

Також при вирішенні питання суд бере до уваги у сукупності обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до обвинуваченого у разі доведення обсягу обвинувачений під час судового розгляду; дані про особу, який офіційно не працевлаштований, не має законного джерела доходу, не проживає за зареєстрованим місцем проживання; судом також враховуються вік та стан здоров`я обвинуваченого, які не перешкоджають подальшому утриманню в умовах ізоляції від суспільства, оскільки даних на підтвердження неможливості утримання обвинуваченої під вартою до суду не надходило, що дає можливість зробити висновок про те, що її стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місцях попереднього ув`язнення.

Отже, запобіжний захід був обґрунтовано застосований з урахуванням даних про особу обвинуваченого, тяжкості злочинів, які йому інкримінуються та інших обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання такого запобіжного заходу, передбачених ст. ст. 176-178, 183, 193-194, 196 КПК України, оскільки вищевказане в своїй сукупності, вказує на наявність ризиків, які були підставами для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і не перестали існувати, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам. Суд вважає, що ступінь ризиків, які стали підставою для обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді взяття під варту, на даному етапі провадження не зменшились.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши у сукупності всі обставини, з метою запобігти спробам обвинуваченого ухилитися від суду та від виконання процесуальних рішень, перешкодити встановленню істини у справі, суд не знаходить підстав для зміни щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу на менш суворий, з урахуванням цілей п.1ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, вважає доцільним продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу строком на 60діб (до 20.01.2024 року)

У зв`язку з чим клопотання обвинуваченого та захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт - задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 217, 314 316, 334 КПК України, суд, -

постановив:

Призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.07.2023 року за № 0001112 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України на 07.12.2023 року о 10.30 год.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Обраний відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, продовжити до 20.01.2024 року включно.

Залишити без змін розмір застави 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в перерахунку становить - 161,040 /сто шістдесят одну тисячу / гривень 40 /сорок/ копійок.

Обвинувачений або заставодавець має право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Херсонській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , справа № 766/10876/23, провадження по справі 1-кс/766/2408/23.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком на 2 /два/ місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати за першою вимогою до суду, починаючи з дня внесення застави ;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати одноособово.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинуваченого, захисника.

Роз`яснити учасникам провадження про їх право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження за їх письмовим клопотанням.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу протягом 5(п`яти)днів з дня її проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

СуддяОСОБА_1