Провадження № 1-кс/752/9289/23
У Х В А Л А

15 листопада 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва, у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Ліберті фінанс» про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від розгляду справи №752/11428/22 (провадження№1-кс/752/9122/23),

В С Т А Н О В И В:

14.11.2023 року до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Ліберті фінанс» про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від розгляду справи №752/11428/22 (провадження№1-кс/752/9122/23).

Обґрунтовуючи заяву про відвід судді, заявник посилається на те, що 07.11.2023 через систему «Електронний суд» ним було подано клопотання про зняття арешту майна ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЛІБЕРТІ ФНАНС» (справа №752/11428/22) та в той же день отримано документ фіксації передачі справи раніше визначеному складу суду, а саме головуючому судді - ОСОБА_4 .

Вважає, що слідчий суддя ОСОБА_4 не може брати участь в розгляді справи та підлягає відводу на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, оскільки наявні обставини, що викликають сумнів у її неупередженості.

В рамках кримінального провадження №0000134 від 23.07.2021 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 14.11.2022 (справа №752/11428/22 судове провадження №1-кс/752/5035/22) накладено арешт на майно, належне ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЛІБЕРТІ ФІНАНС», вилучене під час проведення обшуку приміщення за адресою м. Київ, вул. Велика Васильківська, 132.

Ним, як представником ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЛІБЕРТІ ФІНАНС», двічі було подано клопотання про скасування арешту майна як такого, що накладено необґрунтовано. Двічі 14.06.2023 та 24.10.2023 ці клопотання розглядала слідчий суддя ОСОБА_4 та двічі відмовила у їх задоволенні.

24.10.2023 слідчий суддя ОСОБА_4 , порушуючи принцип безсторонності, фактично замінила собою прокурора та ухвалила рішення на його користь за умов, коли останній ухилився від повідомлення суду своїх доводів та надання доказів на їх підтвердження. Про проведення судового засідання 24.10.2023 прокурор був повідомлений одночасно зі стороною захисту у попередньому судовому засіданні, однак від явки до суду ухилився. Не прибувши у судове засідання прокурор реалізував принцип диспозитивності та фактично відмовився від використання права заперечувати проти доводів та доказів представника володільця майна та обстоювати свою позицію відповідно до принципу змагальності. За таких обставин слідчий суддя не мала будь-яких аргументів та доказів, які могли стати підставою для прийняття рішення, крім наданих стороною захисту, які прокурор фактично відмовився спростовувати. Фактично слідчий суддя 24.10.2023 видалилась до нарадчої кімнати, вислухавши лише доводи захисту та дослідивши лише надані захистом докази, не спростовані прокурором належним чином у змагальному процесі. Не зважаючи на це, порушуючи принцип законності, встановлений ст. 9 КПК України, який полягає, крім іншого, у неупередженості слідчого судді, слідчий суддя ОСОБА_4 своєю ухвалою від 24.10.2023 необґрунтовано повторно відмовила у задоволенні клопотання про зняття арешту.

Станом на 13.11.2023 повний текст ухвали від 24.10.2023 у Єдиному державному реєстрі судових рішень не оприлюднено, ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» та його представнику не направлено. Отже, підстави, з яких суд відмовив у задоволенні клопотання про арешт власнику майна невідомі, що ускладнює подальше оскарження накладеного арешту, а отже діє на користь прокурора.

Зазначене також викликає сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 .

Зазначене у своїй сукупності є іншими обставинами, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 .

Виходячи з наведеного просить відвід задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду заяви.

Особа, якій заявлено відвід слідчий суддя ОСОБА_4 , про день час та місце розгляду заяви була повідомлена належним чином.

Відповідно до ст. 81 КПК України суддя ухвалив проводити розгляд заяви у відсутності прокурора та слідчого судді ОСОБА_4 .

В судовому засіданні заявник заяву підтримав просив задовольнити.

Зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_4 двічі відмовляла в скасуванні арешту та станом на сьогодні немає повного тексту ухвали. Вважає, що слідча суддя ОСОБА_4 не має розглядати скасування арешту майна в даному кримінальному провадженні, оскільки вона не може оцінити своє рішення з точки зору законності та обгрунтованості, тобто є зацікавленою.

Вислухавши думку заявника, вивчивши зміст заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 прихожу до наступного висновку.

Частина 1 ст. 75 Кримінального процесуального кодексу України встановлює вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України).

В силу ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст. 321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий захист на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Частина 1 статті 6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви.

Слідчий суддя зауважує, що ухвалення слідчим суддею рішення є формою реалізації судової влади і не може розглядатися як обставина, що свідчить про упередженість судді. Крім того, учасник кримінального провадження в силу положень КПК України має право звернутися до суду апеляційної інстанції зі скаргою на ухвалу слідчого судді. Прояв незгоди заявника із прийнятими слідчим суддею рішенням в справі, ніяк не може бути підставою для відводу слідчого судді від участі у розгляді справи та жодним чином не породжує об`єктивних сумнівів щодо неупередженості, об`єктивності слідчого судді.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_4 є незгода заявника з процесуальними діями та рішеннями слідчого судді, що відповідно до ст. 75 КПК України не є підставою для відводу.

Таким чином, обставини викладені у заяві про відвід, не свідчать про зацікавленість або упередженість слідчого судді ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні.

Вивчивши матеріали заяви, слідчий суддя вважає, що доводи адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Ліберті фінанс» є необґрунтованими, а тому заяву про відвід слідчому судді ОСОБА_4 слід залишити без задоволення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Ліберті фінанс» про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від розгляду справи №752/11428/22 (провадження№1-кс/752/9122/23), залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошено 17.11.2023 року о 15.40 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1