справа № 174/1082/23
п/с 1-кс/174/418/2023
У Х В А Л А
30 листопада 2023 року м. Вільногірськ
Слідчий суддя Вільногірського міського суду Дніпропетровської області
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вільногірськ Дніпропетровської області, громадянина України, маючого повну середню освіту, розлученого, має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_6 , не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовозобов`язаний, в силу ст. 89 КК України не судимого,-
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -
30.11.2023 року слідчий звернулася до слідчого судді Вільногірського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , яке погоджене з прокурором Вільногірського відділу Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області.
Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 28.10.2023, приблизно о 17 год. 00 хвл., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, знаходився у приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_2 разом з потерпілим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
В цей час, з мотивів особистої неприязні, на грунті раптово виниклих неприязних відносин, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на спричинення будь - яких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .
ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на спричинення будь - яких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , 28.10.2023 приблизно о 17 год. 00 хвл., більш точного часу слідством не встановлено, підійшов до ОСОБА_7 , який в положенні стоячи знаходився в кімнаті квартири за адресою: АДРЕСА_2 .
В подальшому, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого раптово виниклого злочинного умислу, направленого на спричинення будь - яких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, діючи умисно, цілеспрямовано, з мотивів особистої неприязні, 28.10.2023 приблизно о 17 год. 00 хвл., більш точного часу слідством не встановлено, знаходячись у кімнаті квартири АДРЕСА_3 , стоячи в положенні обличчям до лівого боку ОСОБА_7 , наніс останньому 1 удар кулаком лівої руки в область бічної поверхні лівої половини грудної клітини.
В результаті протиправних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_7 відповідно висновку судово медичної експертизи № 116-Е від 22.11.2023 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: - закритої тупої травми черевної порожнини з зірчастої форми розривом селезінки в ділянці її воріт, скупченням близько 2 500 мл., рідкої крові та згортків крові в черевній порожнині, синцями по бічній поверхні лівої половини грудної клітини, крововиливами в міжреберні м`язи 7-9 міжребер`їв зліва.
Виявлене у ОСОБА_7 тілесне ушкодження у вигляді закритої тупої травми черевної порожнини з зірчастої форми розривом селезінки в ділянці її воріт, скупченням близько 2 500 мл., рідкої крові та згортків крові в черевній порожнині, синцями по бічній поверхні лівої половини грудної клітини, крововиливами в міжреберні м`язи 7-9 міжребер`їв зліва є прижиттєвими, могли утворитись від дії тупого предмету (предметів) з обмеженою контактуючою поверхнею, або при співударі о такий (такі) та згідно п.п. 2.1.3. літера «л», «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених Наказом МОЗ України № 6 від 17.01.1995 р. відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя стосовно до живих осіб.
Від отриманих тілесних ушкоджень, в часовому проміжку часу з 20 год. 00 хвл. до 20 год. 36 хвл. 28.10.2023, в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , настала смерть ОСОБА_7 .
30.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
В судовому засіданні слідча та прокурор клопотання підтримали, вважаючи його законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Прокурор та слідча зазначили, що існують ризики того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може вчинити інші кримінальні правопорушення та переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що він має дитину від першого шлюбу, шлюб розірвано, на теперішній час він офіційно не працевлаштований, проживає з цивільною дружиною, яка вагітна, у нього є малолітній син, який на нього не записаний. Він не має наміру переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків, а також не має наміру вчиняти інші правопорушення.
Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, заслухавши учасників судового розгляду, доходжу наступного висновку.
30.11.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
За місцем проживання ОСОБА_5 характеризується посередньо.
Згідно витягу № 3579 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб відділу реєстрації фізичних осіб виконавчого комітету Вільногірської міської ради Дніпропетровської області за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Згідно відомостей КП «Вільногірська центральна міська лікарня» Вільногірської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на обліку у лікарів нарколога, психіатра, ЛОРа та офтальмолога не перебуває.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких обєктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Під час судового розгляду слідчим суддею з`ясовано, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, так як долучені до клопотання, а саме: протокол огляду місця події від 29.10.2023 року з фототаблицею, протоколи допитів свідків, протокол допиту потерпілого, протоколи проведення слідчого експерименту від 30.10.2023 року, висновки експерта, інші дані, які достатньо дають підстави дійти висновку, що дана особа могла б скоїти інкримінований їй злочин, тобто ймовірно є підстави допустити її причетність до його вчинення. Докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України.
Перевіряючи наявність ризиків відповідно до вимог ст. 178 КПК України, слідчий суддя вважає доведеною наявність ризику переховування від слідства або суду, зважаючи, в тому числі, й на тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, яке є тяжким, і покарання за яке передбачено до 10 років позбавлення волі. Також наявним є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 на даний час повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у іншому кримінальному провадженні, що свідчить про схильність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень. Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного на свідків, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено і не надано доказів того, що досить тривалий час, а саме, з дати вчинення кримінального правопорушення 28.10.2023 року, а також до цього часу, підозрюваний вчиняв тиск на свідків. Можливість вчинення тиску на свідків в даному випадку слід вважати припущенням на чому не може ґрунтуватись рішення слідчого судді.
Тобто слідчий суддя вважає доведеним наявність ризиків передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, інші наведені в клопотанні ризики не знайшли свого підтвердження в процесі судового розгляду.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Зважаючи на вимоги ч. 1 ст. 183 КПК України слідчим суддею мають бути досліджені обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто розглянуто можливість застосування інших (альтеративних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Метою застосування запобіжного заходу, в тому числі й такого виняткового, як тримання під вартою, відповідно до положень ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, про які зазначав прокурор.
При виборі між кількома запобіжними заходами, слід перевірити чи можуть більш м`які запобіжні заходи, запобігти ризикам, існування яких доведено прокурором. При цьому, більш жорстоким запобіжним заходом по відношенню до застави, відповідно до положень ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України є домашній арешт та тримання під вартою (винятковий запобіжний захід).
Ризики, які встановленні слідчим суддею хоча і існують, проте, з огляду на стадію кримінального провадження, а також враховуючи мету застосування запобіжного заходу, відсутні беззаперечні підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 в цьому кримінальному проваджені виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Обґрунтування неможливості запобігти ризикам шляхом застосування більш мяких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, наведене в клопотанні, на думку слідчого судді не свідчить про те, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тримання під вартою, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і русі кримінального провадження.
Вирішуючи питання про обрання більш м`якого запобіжного заходу (на підставі ч. 4 ст. 194 КПК України), слідчий суддя вважає, що достатнім, в даному випадку, буде застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту з покладанням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України за місцем тривалого постійного проживання ОСОБА_5 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний запобіжний захід буде належним запобіжником від порушення підозрюваним процесуальних обов`язків та його належної процесуальної поведінки. Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби істотно не зменшить ризики встановлені судом, оскільки можливість у підозрюваного вільно пересуватись певний час доби значно підвищує вказані ризики. Вказані обставини встановлені, зокрема, при дослідженні характеризуючих особу документів та на виконання приписів ст. 178 КПК України.
Враховуючи викладене, клопотання підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 194, 196, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем його мешкання за адресою: АДРЕСА_1 строком до 28 січня 2024 року включно.
Відповідно до п.п. 1, 2, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обовязки, строком до 28 січня 2024 року включно:
- прибувати за кожною вимогою на визначений час до слідчого, прокурора та суду;
- не відлучатися з місця свого проживання цілодобово;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і вїзд в Україну.
Розяснити підозрюваному ОСОБА_5 , що згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право зявлятися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, повязаних з виконанням покладених на неї зобовязань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.
Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, направивши їм копію цієї ухвали.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом пяти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1