Справа № 211/4064/18
Провадження № 1-кп/211/35/24
У Х В А Л А

іменем України

26 січня 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю:

прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000975 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця с. Виноградовка Одеської області , громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою : АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 ч. 2 КК України, суд,-

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 ч. 2 КК України.

Прокурор Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування якого зазначила, що ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України за ознаками хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом. Вчинене групою осіб відносно потерпілого ОСОБА_6 . Під час судового розгляду ОСОБА_5 зник, у зв`язку з чим 20.08.2018 року ухвалою суду останній оголошувався в розшук, 15.07.2017 року останній перетнув межі державного кордону України через контрольно - пропускний пункт «Гоптівка» та по теперішній час на територію України не повернувся, у зв`язку із чим ОСОБА_5 ухвалою суду від 05.01.2024 року оголошений у міжнародний розшук. Також прокурор зазначила, що існують підстави для обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши відомості про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

У зв`язку з викладеним, у клопотанні прокурор просила обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою суду від 25.01.2024 року поновлено судове провадження у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000975 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 ч. 2 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити.

В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_4 пояснив суду, що покладається з цього питання на розсуд суду.

Вислухавши прокурора, захисника адвоката ОСОБА_4 , дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення ж судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України (ч. 2 ст. 331 цього кодексу).

Запобіжні заходи відносяться до заходів забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч. 2ст. 131 КПК України), які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 2ст. 131 цього кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1ст. 194 КПК України).

Частина 6 статті 193 КПК України передбачає, що суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З огляду на зазначені положення закону, суд під час вирішення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності обвинуваченого, з метою визначення, чи є законні підстави для обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно в межах доводів відповідного клопотання розкрити питання: 1) кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 ; 2) наявності обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 3) наявності та достатності доказів того, що обвинувачений виїхав та/або оголошений у міжнародний розшук; 4) ризиків, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість; 5) чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України, за яке можливе призначення покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на строк до чотирьох років, на даному етапі кримінального провадження суд не вправі давати оцінку обґрунтованості підозри та пред`явленого ОСОБА_5 обвинувачення, оскільки вказані обставини будуть досліджуватися судом під час судового розгляду та за результатами якого буде прийнято остаточне рішення в справі. Разом з тим, оцінці судом під час розгляду клопотання підлягають характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 177 КПК України.

Під час судового розгляду суд встановив, що 15.07.2017 року ОСОБА_5 перетнув Державний кордон України через пункт пропуску «Гоптівка», та по теперішній час на територію України не повернувся.

05.01.2024 року Довгинцівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області було винесено ухвалу про оголошення у міжнародний розшук обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000975 від 20.04.2015 року за ч.2 ст. 296 КК України.

Отже, з огляду на те, що під час розгляду клопотання прокурора та судового розгляду в цілому знайшли своє підтвердження ті обставини, що обвинувачений ОСОБА_5 перебуває за межами України та оголошений у міжнародний розшук, судом встановлено достатні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності обвинуваченого, відповідно до приписів ч. 6 ст. 193 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдається до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому.

Отже, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формі або формах, передбачених ч. 1ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. При встановленні ризиків кримінального провадження суд застосовує стандарт достатності підстав вважати, що обвинувачений може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, суд має дійти обґрунтованого висновку про високий ступінь імовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України. Санкція цього кримінального правопорушення передбачає покарання у виді позбавлення волі до 4 років, тобто зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню.

Обвинуваченого ОСОБА_5 будучи ознайомленим із правами та обов`язками обвинуваченого, знаючи що він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення в Україні, не повідомив суд про необхідність виїзду за кордон та зміну місця свого проживання, що свідчить про його ухилення від суду.

Суд констатує той факт, що обвинувачений зник, не повідомивши суд у встановленому законом порядку про причини неприбуття в судове засідання та зміну свого місцезнаходження. Місцезнаходження обвинуваченого наразі не встановлено, його адреса місця проживання суду не відома.

Враховуючи наведене, та констатуючи відсутність з боку обвинуваченого ініціативи щодо повідомлення суду про можливість/неможливість участі в судовому розгляді, суд обґрунтовано встановив, що останній ухиляється від суду.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6ст. 193 КПК України, суд позбавлений можливості застосувати щодо обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, оскільки таке питання буде розглядатися судом після затримання обвинуваченого.

Згідно з ч. 4ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

З урахуванням викладених вище обставин, з метою досягнення дієвості кримінального провадження, з урахуванням доведення стороною обвинувачення наявності існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, змісту та обсягу обвинувачення, тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , достовірної обізнаності щодо здійснення відносно нього кримінального переслідування, можливості пересуватись у межах різних населених пунктів та країн, клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 42, 335, 369, 372, 376 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше ніж через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Зупинити судове провадження до розшуку та затримання обвинуваченого ОСОБА_5 .

Виконання ухвали доручити працівникам ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області. Контроль покласти на Криворізьку східну окружну прокуратуру Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, але підлягає негайному виконанню в частині взяття під варту.

Суддя: ОСОБА_1