Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

08 грудня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представників ТОВ «ТС ТРЕЙД» адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000129 від 20.04.2022,

ВСТАНОВИВ:

прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернувся з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного на транспортні засоби ТОВ «Орімі Україна» () (змінило назву на ТОВ «ТС ТРЕЙД»), які знаходяться на штрафмайданчику ДП МВС України з метою їх подальшого примусового відчуження у власність держави для забезпечення потреб оборони та використання в умовах правового режиму воєнного часу.

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що СВ Подільського ВП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000129 від 20.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України, яке розпочато за матеріалами ГУ «Д» ДЗНД СБ України.

Досудове слідство здійснюється за матеріалами з ГУ «Д» ДЗНД СБ України, за фактом можливого розкрадання бюджетних коштів службовими особами ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», та ряду підконтрольних суб`єктів господарювання: ТОВ «Орімі Трейд ЛТД» (), ТОВ «Ексімтрейд» (), що здійснюють свою діяльність на території України, підзвітних ТОВ «Орімі Трейд», яка зареєстрована на території рф, з залученням до своєї протиправної схеми невстановлених в ході досудового розслідування службових осіб органів державної влади України; а також за фактом можливого фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади та можливою легалізацією (відмивання) доходів, одержаних злочинних шляхом службовими ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД» та за фактом вчинення легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, вчиненого в особливо великому розмірі, що вчинялися упродовж 2019-2022 років.

Так, під час досудового розслідування перевіряються обставини за яких ТОВ «Орімі Україна» (нова назва - ТОВ «ТС Трейд», ), є виробником чаю та кави, виробляє та продає чаї «Грінфільд», «Тесс», «Принцеса Нурі», «Принцеса Ява», «Принцеса Канді», «Принцеса Гіта» та каву «Жокей», «Jardin» та «Piazza del Caffe». Як зазначено на сторінці «Орімі Україна» в інтернеті компанія «Орімі Україна» багаторічний лідер українського ринку натуральних гарячих напоїв, український виробник чаю та кави.

Однак, фактичними власниками ТОВ «Орімі Україна» (ТОВ «ТС Трейд») є громадяни рф ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Обидва вони є російськими відомими бізнесменами, входять до списку найбагатших громадян країни-агресора. ОСОБА_9 у 2019 році отримав нагороду президента рф «За заслуги перед Отечеством» II ступеня «за достигнутые трудовые успехи, активную общественную деятельность и многолетнюю добросовестную работу».

У цьому ж році з метою уникнення від застосування положень санкційного законодавства України вищевказаними особами було прийнято рішення щодо зміни структури власниківТОВ «Орімі Україна» (ТОВ «ТС Трейд»), в частині виходу зі складу засновників ООО «Орімі Трейд».

Тобто, з метою уникнення від застосування щодо нього обмежень, передбачених Законом України «Про санкції» до складу засновників підприємств, що зареєстровані на території України було включено компанію «Рімексо Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, вул. Діагору, Кермія Білдінг, кінцевим бенефіціаром якої є громадянин рф ОСОБА_10 , громадянку Великої Британії ОСОБА_11 , яка є родичкою фактичного власника ГК «Орими» ОСОБА_8 та громадянку Білорусії ОСОБА_12 .

З метою сталого отримання бюджетних коштів в умовах військового стану один і засновників та фактичний керівник ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») на території України ОСОБА_13 ймовірно лобіював включення підконтрольного підприємства до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 02 квітня 2022 № 203 «Про внесення змін до Переліку підприємств для забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» під номером 245, внаслідок чого ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») доведена розпорядникам бюджетних коштів у якості рекомендованого постачальника для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

При цьому, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зберігають вирішальний вплив та управлінський контроль за діяльністю ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»). Істотна частина прибутків отриманих від фінансово-господарської ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») ймовірно скеровується фактичним власникам ГК «Орімі Трейд», які знаходяться на території рф та сплачують податки, збори та інші загальнообов`язкові платежі до бюджету рф, з якого фінансуються, у тому числі видатки на оборонну та правоохоронні сфери.

Крім того встановлено, що один і засновників та фактичний керівник ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») на території України ОСОБА_13 , документований паспортом громадянина рф № НОМЕР_2 , отримує дивіденди від фінансово-господарської діяльності ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»), зокрема, у 2021 році на рахунки ОСОБА_13 із призначенням платежу «дивіденди» проведено чотири транзакції на загальну суму 17 755 650 грн., на рахунки «RIMEXO LIMITED Diagorou 4 office 601 Nicos» встановлено проведення дев`ятнадцяти транзакцій на загальну суму 5 551 311, валюти операції «978» та «840», зокрема 2 740 018,19 євро та 2 811 293,19 дол. США, які в подальшому скеровуються фактичним власникам, які перебувають у рф.

Також встановлено, що ТОВ «Орімі Україна» перераховувало кошти в рамках зовнішньоекономічних контрактів на рахунки ООО «Орими трэйд», зокрема, у період з 18.06.2021 по 17.02.2022, між вказаними контрагентами було проведено 3 транзакції на загальну суму 1 234 795 рос.руб.

Додатково встановлено, що продукція, виготовлена підприємствами, які підконтрольні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на території рф, реалізовувалась на тимчасово окупованій території Херсонської області. Зокрема, на гуртову базу у м. Херсон, по вул. Некрасова, 2, з тимчасово окупованої території АР Крим завозилась продукція ООО «Орими трэйд», виготовлена на території рф, з метою її подальшої реалізації на тимчасово окупованій території України.

Крім того, Антимонопольний комітет України за результатами розгляду справи оштрафував ТОВ «ОРІМІ УКРАЇНА» (актуальна назва ТОВ «ТС ТРЕЙД») на 80 000 000 грн за порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбачене статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», а саме, про повідомлення неповних відомостей про непов`язаність кінцевого бенефіціарного власника компанії з російською федерацією. Зокрема, під час розслідування було встановлено факт наявності родинних зав`язків між ОСОБА_11 та ОСОБА_8 .

Таким чином, службові особи комерційних структур, які фактично підконтрольні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 продовжують здійснювати дії на шкоду національній безпеці України реалізуючи товарно-матеріальні цінності підконтрольні ТОВ «ТС Трейд», ТОВ «Ексімтрейд», ТОВ «Орімі Трейд ЛТД», управління якими вищевказані особи здійснюють через комерційну структуру-нерезидента «RIMEXO LIMITED» (Кіпр) та громадянина рф ОСОБА_13 .

Водночас, за результатами аналізу фінансово-господарської діяльності ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД» у період з 01.01.2019 по 31.12.2022 із ТОВ «БДЕ» () та ТОВ «Едмікс Продакшн» (), які рішенням комісії ДПС віднесено до підприємств з ознаками «ризиковості», у яких по ланцюгу постачання встановлено невідповідність придбаних та реалізованих товарів/послуг, можливо була спрямована на штучне створення первинних бухгалтерських документів, які були підставою для формування витрат та податкового кредиту з ПДВ у бухгалтерському обліку ТОВ «ТС Трейд» на загальну суму 28,8 млн. грн. (у т.ч. ПДВ 4,8 млн. грн.), можливо з метою подальшої легалізації ( відмиванню) таких коштів/доходів.

Вказана інформація підтверджується відомостями, зафіксованими у протоколах допиту свідків та іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, зокрема, отриманими у ході виконання доручення прокурора щодо проведення слідчих дій.

Таким чином, ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») має відношення до російського капіталу, а його діяльність на території України може бути спрямована на шкоду державній безпеці.

Під час досудового розслідування, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.04.2023 (справа №761/11859/23) накладено, серед іншого, арешт на майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000129 , а саме:

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , державний номерний знак НОМЕР_5 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 , державний номерний знак НОМЕР_8 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_9 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_10 , державний номерний знак НОМЕР_11 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_12 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_13 , державний номерний знак НОМЕР_14 ;

- автомобіль BMW Х5М, 2020 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_15 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_16 , державний номерний знак НОМЕР_17 .

В подальшому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15.06.2023 частково задоволено клопотання ТОВ «ТС ТРЕЙД» про скасування арешту майна в частині користування транспортними засобами.

Згідно наказу командування Сил логістики Збройних Сил України № 348 від 05.10.2023 про примусове відчуження вищевказаного майна для забезпечення потреб оборони та використання в умовах правового режиму воєнного стану.

Згідно листа командира військової частини НОМЕР_1 від 22.11.2023 № 883/3518 ініційовано питання щодо звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Вважає, що в подальшому арешті майна відпала потреба, у зв`язку з чим просить його скасувати.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримав з наведених у ньому мотивів.

Адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які діють в інтересах ТОВ «ТС ТРЕЙД» в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили, зокрема, звертають увагу на відсутність у прокурора права на звернення з таким клопотанням.

Розглянувши доводи клопотання, дослідивши додані матеріали слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК).

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 частини 1 статті 174 КПК).

З`ясовано, що СВ Подільського ВП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000129 від 20.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України, яке розпочато за матеріалами ГУ «Д» ДЗНД СБ України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.04.2023 (справа №761/11859/23) накладено, серед іншого, арешт на майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000129 , а саме:

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , державний номерний знак НОМЕР_5 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 , державний номерний знак НОМЕР_8 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_9 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_10 , державний номерний знак НОМЕР_11 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_12 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_13 , державний номерний знак НОМЕР_14 ;

- автомобіль BMW Х5М, 2020 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_15 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_16 , державний номерний знак НОМЕР_17 ,

з метою їх зберігання як речових доказів, заборонивши вчиняти дії щодо користування, володіння та розпорядження вказаним майном.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15.06.2023 частково задоволено клопотання ТОВ «ТС ТРЕЙД» про скасування арешту майна та скасовано такий в частині користування майном, зокрема, вищевказаними транспортними засобами.

З долученої до матеріалів клопотання документації вбачається, що ініційовано процедуру примусового відчуження арештованих транспортних засобів у власність держави для забезпечення потреб оборони та використання в умовах правового режиму воєнного стану.

Оскільки кримінально процесуальним законодавством не встановлено особливостей розгляду клопотань про скасування арешту майна, у зв`язку з його примусовим відчуженням в порядку, передбаченому Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», а відтак необхідно керуватися загальними положеннями процесуального законодавства.

З приводу повноважень прокурора на звернення з клопотанням про скасування арешту майна накладеного у кримінальному провадженні слідчий суддя зазначає наступне.

Дійсно, положення ст. 174 КПК не відносять прокурора до суб`єктів, які можуть звернутися з клопотанням про скасування арешту майна.

Поряд з цим, така можливість узгоджується з засадами кримінального процесуального законодавства.

Так, у даній справі арешт було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, речові докази як матеріальні об`єкти можуть бути використані прокурором на досудовому чи в судовому провадженні шляхом доведення тих обставин, які сторона обвинувачення вважає необхідними.

При цьому, обсяг речових доказів, які прокурор вважає за доцільне використати визначається ним самостійно з урахуванням принципу змагальності сторін, що передбачає свободу для сторін кримінального провадження в поданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вказаний принцип передбачений ч. 1 ст. 22 КПК України, де зазначено про самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, про що зазначалося судом вище.

Завданням арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК). Таким чином, метою арешту майна як речового доказу є, в тому числі, можливість його подальшого використання при розгляді кримінального провадження в суді для доведення прокурором за допомогою цього речового доказу обставин, які підлягають доказуванню.

З урахуванням наданої прокурору КПК самостійності у своїй процесуальній діяльності, саме останній вирішує чи буде вказаний доказ предметом безпосереднього дослідження в суді і враховує чи не відпала необхідність для подальшого застосування арешту цього майна для уникнення ризику його пошкодження, знищення, відчуження тощо.

Прокурор може самостійно визначати, які процесуальні дії повинні бути проведені з вказаними речовими доказами і має право дійти висновку, що потреба у подальшому арешті таких речових доказів відпала.

Отже, прокурор уповноважений визначати чи має арештоване майно (транспортні засоби) доказове значення під час досудового розслідування чи в суді при розгляді кримінального провадження і може не використовувати таке майно як речовий доказ, що має наслідком відсутність потреби для його подальшого збереження шляхом заборони користування, розпорядження і відчуження (подібні висновки наведені в ухвалах ВАКС від 12.10.2022, справа №991/4989/21, від 04.07.2023, справа № 757/7845/19-к).

Оскільки, в поданому клопотанні прокурор стверджує, що в подальшому арешті майна відпала потреба, а іншого не встановлено, то слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для скасування застосованого заходу забезпечення кримінального провадження.

Водночас, відповідно до положень ч. 3 ст. 22 КПК слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Питання примусового відчуження майна, на яке накладено арешт, у власність держави для забезпечення потреб оборони та використання в умовах правового режиму воєнного часу до компетенції слідчого судді не входить, а відтак доводи адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 щодо допущених порушень законодавства в процесі такого примусового відчуження, під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, перевірці не підлягають.

Таким чином, подане клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000129 від 20.04.2022 - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 07.04.2023 року у справі №761/11859/23, а саме на:

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , державний номерний знак НОМЕР_5 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 , державний номерний знак НОМЕР_8 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_9 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_10 , державний номерний знак НОМЕР_11 ;

- автомобіль Toyota Corolla, 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_12 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_13 , державний номерний знак НОМЕР_14 ;

- автомобіль BMW Х5М, 2020 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_15 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_16 , державний номерний знак НОМЕР_17 .

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1