Справа № 643/739/23
Провадження № 1-кп/643/78/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року Московський районний суд м.Харкова у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,прокурора - ОСОБА_5 , захисника обвинуваченог - адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0003873 від 05.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115, ч. 3 ст.15, п.1, 9, 13 ч.2 ст. 115 КК України ,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Московського районного суду м.Харкова перебуває вказане кримінальне провадження, яке розглядається в складі колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження терміну тримання під вартою у відношенні ОСОБА_7 , посилаючись на те, що ризики, які існували на час обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не зменшились і не відпали, ОСОБА_7 може чинити тиск на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні, може переховуватись від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обвинувачений та захисник заперечували проти клопотання прокурора, просили змінити обвинуваченому запобіжного заходу з триманням під вартою на нічний домашній арешт з покладанням обов`язків, посилаючись на відсутність існування ризиків на які посилається прокурор .

Розглянувши клопотання прокурора та заявлене клопотання захисника обвинуваченого, заслухавши думку учасників кримінального провадження, судова колегія прийшла до наступного.

Частиною 3 ст. 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити зазначені дії.

Підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням обвинуваченого чи захисника можуть бути нові обставини, що виникли після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу та які безпосередньо свідчать про зменшення встановлених у провадженні ризиків з плином кримінального провадження та/або які впливають на виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Тобто суд не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу і не переглядає судове рішення про його застосування, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, що виникають у зв`язку з плином часу і можуть вплинути на застосований до обвинуваченого запобіжний захід або спосіб його виконання. Такий висновок узгоджується з положеннями частини 5статті 201 КПК України, яка унеможливлює подання обвинуваченим, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 07.12.2022 року відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів .

Як вбачається з ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 07.12.2022 року про застосування запобіжного заходу підозрюваном ОСОБА_7 , ухвали Московського районного суду м.Харкова від 01.02.2023 року про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1статті 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на потерпілих, свідків, продовження кримінального прапопорушення,в якому він обвинувачується.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» у справі №30671/04 від 23 січня 2012 року наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінюючи можливість обвинуваченого переховуватися від суду, суд погоджується з імовірністю існування такого ризику на даний час, оскільки цей ризик є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Також суд вважає, що продовжує існувати ризик незаконного впливу на потерпілих, свідків, враховуючи встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показань від осіб, які є потерпілим, свідками у кримінальному провадженні. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих, свідків та дослідження їх судом.

Також продовжує існувати ризик, передбачений п. 5 ч. 1ст. 177 КПК України, а саме продовження обвинуваченим кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, який обумовлений наявністю неприязних стосунків між обвинуваченим та потерпілими та не доведення обвинуваченим свого злочинного умислу до кінця з причин,що не залежали від його волі.

З огляду на викладене, суд вважає, що встановлені ризики, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на потерпілого, свідків, продовження кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується не втратили свою актуальність та продовжують існувати, а стороною захисту не надано доказів на їх спростування.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що сторона захисту не довела наявності нових обставин, які б підтверджували значне зменшення або зникнення встановлених раніше ризиків, які б давали підстави для зміни обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотанн

В підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Угод про визнання винуватості чи примирення у порядку ст.ст.468-469 КПК України до суду не надходило. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Московському районному суду м. Харкова.

Керуючись ст. ст. 331 ,376 КПК України, судова колегія,

УХВАЛИЛА :

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час -відмовити.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою- задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою в Державній установі « Харківський слідчий ізолятор » , який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 04.12.2023 року включно.

Призначити обвинувальний акт по кримінальному провадженню , внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0003873 від 05.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115, ч. 3 ст.15, п.1, 9, 13 ч.2 ст. 115 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду м. Харкова на 17.10.2023 року на 11-00 годину.

Розгляд кримінального провадження здійснювати колегією суддів .

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3