н/п 1-кс/490/6697/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8784/23
У Х В А Л А

29 вересня 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 18.08.2023,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 18.08.2023.

Зазначає, що подала до ВП №1Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області заяву про вчинення кримінального правопорушення. Стверджує, що їй на праві приватної власності належить приватний будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Вказує, що на протязі семи років цей будинок був об`єктом права спільної дольової власності між нею та родиною її сина ОСОБА_4 , які там проживали весь цей час.

12 травня 2023 року Центральним районним судом м. Миколаєва остаточно визначено, що вона є єдиним власником даного домоволодіння.

18 серпня 2023 рок їй повідомили сусіди, які проживають на АДРЕСА_1 , що громадянка ОСОБА_5 , разом із іншими невідомими чоловіками здійснює руйнування та викрадення побутових речей з належного їй будинку а саме: газовий котел; газову колонку; батареї; труби; вікна і двері; пошкоджені меблі, тощо.

В судове засідання скаржник не з`явилася, повідомлялася належним чином, просила проводити судове засідання без її участі.

Представник ВП №1Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області в судове засідання не з`явився, надав матеріали провадження на заяву.

Відтак, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності скаржника, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених у статтях 303-308 КПК України, та розгляду справи в межах розумних строків.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги та провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається зі скарги, ОСОБА_3 звернулася із заявою від 18.08.2023 до уповноважених осіб ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області про внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення стосовно осіб, які незаконно викрали та зруйнували належні їй речі з її приватного будинку.

У поданій скарзі взагалі не зазначено об`єктивних даних та обставин, які б свідчили про бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області.

При цьому, як вбачається з заяви поданої 18.08.2023, ОСОБА_3 вказує, що вона не оформила право власності на приватний будинок за адресою: АДРЕСА_1 , а також її невісткам могла вивезти серед своїх речей і її особисті речі.

Разом з тим, будучи в будинку та будучи обізнаною про обстановку в домі (робила фото під час події), не вказує в заяві до поліції на пошкодження будь-якого майна та викрадення конкретного майна.

Про можливе викрадення майна та його перелік, вона також не повідомляла у відділ поліції після подання заяви про вчинений злочин.

Згідно пояснень ОСОБА_5 від 18.08.2023, вона разом з чоловіком ОСОБА_4 (сином скаржниці) проживала близько 20 років за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки бабуся чоловіка оформила на нього договір дарування. Проте, через оформлений договір дарування у них з ОСОБА_3 був цивільно-правовий спір, який вирішувався у суді.

В поданій скарзі ОСОБА_3 підтверджує, що її син ОСОБА_4 з сім`єю весь час проживав за вище вказаною адресою, а також що вказаний будинок був об`єктом права спільної дольової власності між нею та родиною її сина.

Як в заяві, так і в скарзі ОСОБА_3 вказує, що є власницею спірного майна, проте ні до відділення поліції ні до суду не подала рішення суду та правоустановчих документів на будинок.

Вказані обставини були предметом дослідження уповноваженими особами ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області та ОСОБА_3 21.08.2023 надана обґрунтована відповідь стосовно питань вказаних у її заяві.

Слід зазначити, що положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпеченого діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Слідчий суддя звертає увагу, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що уповноважені особи ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, отримавши заяву ОСОБА_3 дотрималися вимог чинного законодавства України, перевірили її, надали обґрунтовану відповідь, тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 18.08.2023 - відмовити.

Ухвали слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування визначені в ст.309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1