Справа № 567/89/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.01.2024 м. Острог

Слідчий суддя

Острозького районного суду

Рівненської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000127

встановила:

ОСОБА_3 звернулася в суд із клопотанням, про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 03.08.2022, на автомобіль марки "VOLKSWAGEN GOLF", реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 .

В обґрунтування клопотання вказує, що постановою слідчого від 14.11.2023 кримінальне провадження №0000127 було закрито на підставі п. 2 ч.1 ст. 284 КПК України. У зв`язку з викладеними обставинами, вважає, що на даний час відсутня потреба в перебуванні автомобіля під арештом та просить скасувати арешт накладений на автомобіль марки "VOLKSWAGEN GOLF", реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП №3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області перебували матеріали кримінального провадження, внесені до ЄРДР за №0000127 від 28.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Острозького районного суду від 03.08.2022 накладено арешт на автомобіль марки "ZAZ TF699Р", реєстраційний номер НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , автомобіль марки "VOLKSWAGEN GOLF", реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , із встановленням заборони власникам чи будь-яким іншим особам за їх дорученням, відчужувати, розпоряджатися та користуватися вищевказаними транспортними засобами, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Постановою старшого слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Рівному) Територіального управління ДБР розташованого у мсті Хмельницькому від 14.11.2023 кримінальне провадження №0000127 було закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна. Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як зазначено у ч. 1 ст. 3 КПК України: досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження (п. 5); кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (п. 10); слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18).

Водночас, з матеріалів клопотання вбачається, що у кримінальному провадженні №0000127 було змінено підслідність даного провадження та скеровано кримінальне провадження до Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Рівне) ТУ ДБР розташованого у місті Хмельницькому.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що подальше розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України проводилося Третім СВ (з дислокацією у місті Рівному) ТУ ДБР розташованого у місті Хмельницькому.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України).

Територіальна підсудність здійснення кримінального провадження визначається виключно кримінальним процесуальним законом, зокрема, положеннями ч. 2 ст. 132 КПК України.

Так, у відповідності до вимог ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як зазначено у листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 №223-558/0/4-13, законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Також ч. 1 ст. 174 КПК України визначено коло осіб, які мають право на звернення з таким клопотанням, при цьому передача клопотання на розгляд до належного суду кримінально-процесуальним законодавством не передбачена.

Законодавець у ч. 6 ст. 9 КПК України передбачив, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Отже, з врахуванням вказаних вимог, територіальна підсудність розгляду клопотання про скасування арешту майна, повинна бути розглянута слідчим суддею, за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Враховуючи, що на час розгляду клопотання підслідність кримінального провадження визначена за третім слідчим відділом (з дислокацією у місті Рівному) Територіального управління ДБР розташованого у місті Хмельницькому, слідчий суддя доходить до висновку, що розгляд клопотання не відноситься до юрисдикції Острозького районного суду Рівненської області, а відтак з метою недопущення порушення принципів змагальності, безпосередності, для повного, всебічного, оперативного розгляду зазначеного клопотання, його слід повернути заявниці, роз`яснивши їй право на звернення з вказаним клопотанням до належного суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 32, 132, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалила:

клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000127 повернути заявниці.

Роз`яснити заявниці, що вона має право звернутися з аналогічною заявою (клопотанням) до належного суду (слідчого судді) в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням територіальної підслідності кримінального провадження.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1