Провадження № 1-кс/761/160/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Націолнальної поліції в м.Києві ОСОБА_4 про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 23.05.2020 року, -

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2022р. старший слідчий в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва з клопотанням про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 23.05.2020 року.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого управління ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 23.05.2020 до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000493, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 342 ,ч. 1 ст. 343, КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.05.2020 в період часу з 15.30 год. по 18.00 год., ОСОБА_5 , будучи відповідно до свідоцтва НОМЕР_2 від 24.11.2011 адвокатом, яка здійснює індивідуальну адвокатську діяльність, знаходячись в підземному паркінгу АДРЕСА_3, умисно перешкоджала працівникам поліції реалізовувати надані їм права та виконувати обов`язки, передбачені відповідними нормативно-правовими актами, що регулюють діяльність працівника правоохоронного органу, в якому вони працюють, тобто вчинила активний опір працівникам правоохоронного органу за наступних обставин.

ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, тобто у опорі працівникам правоохоронного органу під час виконання ними службових обов`язків.

Крім цього, 23.05.2020 в період часу з 15.30 год. по 18.00 год., ОСОБА_5 , будучи відповідно до свідоцтва НОМЕР_2 від 24.11.2011 адвокатом, яка здійснює індивідуальну адвокатську діяльність, знаходячись в підземному паркінгу АДРЕСА_3, діючи з прямим умислом перешкоджала працівникам поліції реалізовувати надані їм права та виконувати обов`язки, передбачені відповідними нормативно-правовими актами, що регулюють діяльність працівника правоохоронного органу, в якому вони працюють, тобто вчинила активний опір працівникам правоохоронного органу за наступних обставин.

ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 343 КК України, тобто у впливі у будь-якій формі на працівників правоохоронного органу з метою перешкодити виконанню ними службових обов`язків.

09.11.2020 в період часу з 18.15 год. по 18.30 год. прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , за дорученням виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , в порядку ст.ст.276-278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.342, ч.1 ст.343 КК України, під відеозапис.

10.11.2020 прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 повідомлення про підозру направлені ОСОБА_5 на електронну пошту, зазначену в її профілі реєстру адвокатів України ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також поштовим зв`язком на відомі адреси роботи (АДРЕСА_4), листування (АДРЕСА_5), місця реєстрації ( АДРЕСА_1 ) та фактичного місця проживання ( АДРЕСА_2 ).

Незважаючи на здійснення всіх можливих способів виклику особи у кримінальному провадженні, передбачених ст. 135 КПК України, ОСОБА_5 за викликами по повістках для допиту в якості підозрюваної до Слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві не з`явилась, причини своєї неявки не повідомила.

Орган досудового розслідування вважає, що підозрювана ОСОБА_5 , якій достовірно відомо про необхідність явки до слідчого для проведення допиту, умисно не отримує повістки, відправлені рекомендованими цінними листами з описами, під підпис в поштових відділеннях з метою ухилення від явки для проведення слідчих дій у кримінальному провадженні.

24.12.2020 року процесуальним керівником у даному кримінальному провадженні, а саме прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , враховуючи, що під час досудового розслідування даного кримінального провадження зібрано достатньо доказів для передання обвинувального акту до суду, відповідно до вимог ст.ст. 290, 291, 293 КПК України надано доручення слідчому на повідомлення сторонам кримінального провадження про завершення досудового розслідування та на відкриття матеріалів кримінального провадження № 0000493 від 23.05.2020.

У зв`язку з чим, цього ж дня, в порядку ст. 290 КПК України, слідчим направлено на відомі електронні адреси підозрюваної ОСОБА_5 , а також її захисників, які надіслали органу досудового розслідування свої повноваження, а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 відскановані повідомлення про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження. Також, 25.12.2020 слідчим повідомлення про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів, можливість з`явитися для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження у службовому кабінеті слідчого направлені підозрюваній ОСОБА_5 поштою за місцем роботи, адреси листування, місця проживання та реєстрації, а також її захисникам за адресами, вказаними в їхніх повноваженнях, реєстрі адвокатів України.

Крім того, з метою забезпечення виклику для ознайомлення підозрюваної ОСОБА_5 з відкритими матеріалами провадження 30.12.2020 до Київського міського управління ДВБ НПУ направлено лист щодо вручення останній, у відповідності до п. 6 ст. 135, ст. 136 КПК України повісток про виклик до слідчого для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000493.

Незважаючи на це, ні підозрювана ОСОБА_5 , ні жоден з її захисників у вказаний час та в подальшому з метою ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до слідчого не з`явилися та не зверталися з намірами ознайомитися з матеріалами провадження.

12 липня 2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, якою задоволено скаргу захисника ОСОБА_19 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 та скасовано повідомлення виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури від 09 листопада 2020 року про підозру ОСОБА_5 .

18 липня 2022 року ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, якою задоволено скаргу захисника ОСОБА_19 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 та скасовано повідомлення виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури від 09 листопада 2020 року про підозру ОСОБА_5 . Постановлено нову ухвалу, якою відмовлено у задоволенні скарги захисника ОСОБА_19 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на повідомлення виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури від 09 листопада 2020 року про підозру ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0000493.

Крім цього, слідчим, через поштове відділення (м. Київ, вул. Хрещатик 22) направлено повторні листи нагадування про необхідність ознайомлення з матеріалами кримінального провадження рекомендованими цінними листами з описом вкладення про виклик до Слідчого управління ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 для проведення процесуальних дій - надання доступу до матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000493, за адресою місця реєстрації останньої ( АДРЕСА_1 ), її фактичного місця проживання ( АДРЕСА_2 ), за адресою місця роботи останньої, вказаною у профілі ОСОБА_5 в Єдиному реєстрі адвокатів України (АДРЕСА_4), а також направлені відскановані листи-нагадування на електронну адресу ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також на відомі поштові адреси її захисників, а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 .

Незважаючи на вищевикладене, підозрювана ОСОБА_5 , а також жоден з її захисників до слідчого для виконання вимог ст.290 КПК України та ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не з`явилася, про поважні причини своєї неявки слідчому не повідомляла.

В свою чергу, зазначені поштові відправлення повернуті органу досудового розслідування з відміткою «із закінченням терміну зберігання», тим самим підозрювана ОСОБА_5 , будучи достовірно обізнаною про її виклики для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, умисно не отримує листи, відправлені рекомендованими цінними листами з описами, під підпис в поштових відділеннях з метою ухилення від явки для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні та затягування досудового розслідування.

Орган досудового розслідування вважає, що починаючи з 24.12.2020, тобто з моменту повідомлення підозрюваній та її захисникам про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів сторонам кримінального провадження, по теперішній час, ні підозрювана ОСОБА_5 , ні жоден з її захисників з метою ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, до слідчого не з`явилися та не зверталися, хоча були належним чином повідомлени про таку можливість. Тим самим, з метою перешкоджання досудовому розслідуванню та ухилення від кримінальної відповідальності, підозрюваною ОСОБА_5 також допущено зволікання та затягування при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження.

У сторони обвинувачення є підстави вважатипро зволікання зі сторони захисту, як підозрюваної ОСОБА_5 так і її захисників при ознайомленні з матеріалами провадження, до яких надано повний доступ, що стало підставою для звернення до суду з клопотанням про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування стороні захисту, а саме підозрюваній ОСОБА_5 та її захисникам у кримінальному провадженні №0000493 - 10 діб з моменту винесення вказаної ухвали.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив суд встановити строк для ознайомлення стороні захисту з матеріалами кримінального провадження.

Підозрювана та захисники в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлялись про день та час розгляду клопотання, але їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.

Вислухавши пояснення присутніх учасників, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого управління ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 23.05.2020 до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000493, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 342 ,ч. 1 ст. 343, КК України.

Відповідно до ч.10 ст.290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисників з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні по справі №1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст.2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Згідно зі ст. 290 КПК України, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського Суду з прав людини та з підпунктом „b" пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Так, Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі „Ван Мехелен та інші проти Нідерландів", від 25 вересня 2008 року у справі „Полуфакін і Чернишов проти Росії"). Як зауважив Європейський Суд, підпункт „b" пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту", а це означає, що така підготовка охоплює все, що є „необхідним" для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі „Корнєв і Карпенко проти України"). Так, у рішенні від 18 лютого 2010 року у справі „Гаважук проти України" Європейський Суд визнав, що надана можливість обвинуваченого у вчиненні умисного вбивства при обтяжуючих обставинах і крадіжки ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту „b" пункту 3 статті 6 Конвенції.

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить переліку підстав, за яких поведінка сторони кримінального провадження може вважатися зволіканням при реалізації права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, до яких їй надано доступ в порядку ст. 290 КПК України. Поняття «зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ» є оціночною категорією, а тому в кожному випадку питання про його наявність чи відсутність вирішується в залежності від конкретних обставин провадження, зокрема, умов надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в межах розумних строків відповідає завданням кримінального провадження та засаді розумних строків. Це, з одного боку, забезпечує реалізацію процесуальних прав сторони захисту, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, іншого підозрюваного, потерпілого) та суспільства в цілому.

Для встановлення факту зволікання при ознайомленні з матеріалами досудового розслідування слідчому судді належить врахувати обсяг матеріалів досудового розслідування; складність кримінального провадження; умови доступу до матеріалів; час, який сплинув з моменту надання такого доступу, а також інші критерії для визначення розумності строку, зокрема, поведінку конкретних учасників кримінального провадження і спосіб реалізації стороною обвинувачення обов`язку розкриття усіх доказів стороні захисту, встановленого статтею 290 КПК.

Крім цього, враховуючи визначені в ч. 1-3, 10 ст. 290 КПК України під час вирішення вказаного клопотання в цій справі потрібно встановити:

1. Чи мають особи, щодо яких подане клопотання слідчого, процесуальний статус сторони захисту (підозрюваних та захисників відповідних підозрюваних) у кримінальному провадженні № 0000493 від 23.05.2020;

2. Чи повідомив прокурор або слідчий за його дорученням підозрюваних і їхніх захисників про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування;

3. Чи є підстави вважати, що сторона захисту зволікає із ознайомленням з відкритими їй матеріалами досудового розслідування;

4. У випадку якщо є підстави вважати, що сторона захисту зволікає із ознайомленням з матеріалами досудового розслідування, то який розумний строк для ознайомлення із такими матеріалами необхідно встановити стороні захисту з огляду на обсяг, складність матеріалів та умови доступу до них.

Як встановлено судом 09.11.2020 повідомлено про підозру ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.342, ч.1 ст.343 КК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 липня 2022 року скасовано ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.07.2022 р., відмовлено у задоволенні скарги захисника ОСОБА_19 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на повідомлення виконувача обов`язків керівника Київської міської прокуратури від 09 листопада 2020 року про підозру ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0000493.

Досліджуючи виконання органом досудового розслідування обов`язку повідомлення підозрювану і її захисників про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування, варто зазначити наступне.

Кримінальним процесуальним законом визначено порядок встановлення факту надання протилежній стороні доступу до матеріалів кримінального провадження.

За загальним правилом сторона кримінального провадження письмово підтверджує протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів (ч. 9 ст. 290 КПК).

Частиною 10 ст. 290 КПК регламентовано спеціальний порядок встановлення цього факту в разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ: слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

А тому за відсутності письмового підтвердження стороною кримінального провадження протилежній стороні, а потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, - прокурору факту надання доступу до матеріалів провадження такий факт може бути підтверджено лише з дотриманням процедури, передбаченої ч. 10 ст. 290 КПК.

Таких висновків щодо застосування ч. 10 ст. 290 КПК у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постанові від 26 березня 2019 року (справа № 752/3929/15-к, провадження № 51-6541км18).

Як визначено ч. 1 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Відповідно до ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Згідно з ч. 1 ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом. Частиною другою цієї статті передбачено, що у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

При цьому частиною 8 ст. 135 КПК України регламентовано, що виключенням з цього правила є лише повістки про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором. У випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами 1, 2, 4, 7 ст. 136 КПК України така повістка публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора, а особа вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик. У випадку наявності в особи, зазначеної в абзаці першому цієї частини, захисника (захисників) копія повістки про її виклик надсилається захиснику (захисникам).

Як встановлено судом, матеріали кримінального провадження не містять підтверджень того, що ОСОБА_5 отримала повідомлення про закінчення досудового розслідування у передбачений законом спосіб. Таких підтверджень прокурором не було надано й в ході судового розгляду.

Крім цього, судом не встановлено фактів, які б підтверджували доводи прокурора про належне повідомлення ОСОБА_5 про закінчення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження для ознайомлення у порядку ст. 290 КПК України.

Більше того, положеннями ч. 4 ст. 46 КПК України передбачено, що захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Тобто, повідомлення про закінчення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження для ознайомлення у порядку ст. 290 КПК України є процесуальною дією, яка має прямий індивідуальний характер, тобто стосується конкретного учасника кримінального провадження, і не може делегуватися захиснику.

Саме надання доступу до матеріалів кримінального провадження має здійснюватися всім без виключення учасникам кримінального провадження зі сторони захисту, тобто окремо підозрюваному, окремо законному представнику, окремо захиснику (постанова Верховного Суду від 27.12.2022 р. у справі № 607/21493/20)

Таке право кожного учасника кримінального провадження є абсолютним, та може не здійснюватися виключно за їх власним волевиявленням (наприклад відмова від такого ознайомлення). Процесуальний закон містить застереження лише щодо обмеження строку для ознайомлення з матеріалами, до яких надано доступ у порядку ст. 290 КПК України, і таке обмеження допускається на підставі ухвали слідчого судді, якою встановлюється певний строк, а не заборона на ознайомлення.

Схожого висновку дійшов Шевченківський районний суд м. Києва в ухвалі від 22.06.2021 р. у справі 761/17519/21, в якій клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_23 , по кримінальному провадженню, відомості про яке внесено до ЄРДР № 0000493 від 23.05.2020 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.342, ч. 1 ст. 343 КК України, про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування,- залишено без задоволення, в тому числі з підстав відсутності доказів належного підтвердження отримання повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів кримінального провадження.

За вказаних обставин, неможливо встановити факт зволікання стороною захисту із ознайомленням, з огляду на відсутність належних та допустимих доказів повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Крім того, суд позбавлений можливості оцінити складність даного кримінального провадження для встановлення розумного строку для ознайомлення, оскільки зі змісту клопотання неможливо дослідити обсяг матеріалів кримінального провадження, а також обсяг зібраних досудовим розслідуванням письмових матеріалів.

З огляду на викладене, станом на даний час слідчий суддя не вбачає підстав для встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Керуючись ч. 10 ст. 290, ст.ст. 309, 372, 376, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Націолнальної поліції в м.Києві ОСОБА_4 про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 23.05.2020 року, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1