справа № 619/5217/23
провадження № 1-кс/619/1026/23
УХВАЛА

іменем України

25 жовтня 2023 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000207 від 20 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України,-

встановив:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000207 від 20 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що сектором дізнання ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000207 від 20 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19 жовтня 2023 року до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 18 жовтня 2023 року приблизно о 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа спричинила легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я ОСОБА_4

19 жовтня 2023 року слідчим СВ ВП № 3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході огляду виявлено та в подальшому вилучено: 1) змив РБК з картонної коробки у кімнаті № 2, поміщений на марлевий тампон та упакований у паперовий конверт; 2) зріз килиму сірого кольору з кімнати № 3, на якому наявні плями РБК, поміщений у паперовий конверт; 3) 4 (чотири) ножі, виявлені у кімнаті № 3, поміщених до паперового конверту; 4) металевий ніж чорного кольору, виявлений у кімнаті № 3, з нашаруванням РБК на лезі, поміщено у паперовий конверт; 5) металевий ніж з ручкою світло-коричневого кольору, виявлений у кімнаті № 4, з написом «TRAMONTINA INOX STAIN LESS BRASIL» з нашаруванням РБК, поміщено до чорної картонної коробки; 6) ганчірки в кількості 4 (чотирьох) шт. з нашаруванням РБК, виявлені на підлозі кімнати № 4, поміщені у картонну коробку.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, розгляд провести у його відсутність.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 20 жовтня 2023 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема, необхідність долучення до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів, для призначення судових експертиз тощо.

Усі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню та виконання завдань, передбачених статтею 2 КПК України.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

На теперішній час вилучене майно відповідає критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема, необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, можливість зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000207 від 20 жовтня 2023 року на тимчасово вилучене майно 19 жовтня 2023 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- змив РБК з картонної коробки у кімнаті № 2, поміщений на марлевий тампон та упакований у паперовий конверт;

- зріз килиму сірого кольору з кімнати № 3, на якому наявні плями РБК, поміщений у паперовий конверт;

- 4 (чотири) ножі, виявлені у кімнаті № 3, поміщених до паперового конверту; - металевий ніж чорного кольору, виявлений у кімнаті № 3, з нашаруванням РБК на лезі, поміщено у паперовий конверт;

- металевий ніж з ручкою світло-коричневого кольору, виявлений у кімнаті № 4, з написом «TRAMONTINA INOX STAIN LESS BRASIL» з нашаруванням РБК, поміщено до чорної картонної коробки;

- ганчірки в кількості 4 (чотирьох) шт. з нашаруванням РБК, виявлені на підлозі кімнати № 4, поміщені у картонну коробку, на час проведення експертних досліджень в межах строку досудового розслідування.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, дізнавачем, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити дізнавачу, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності дізнавача, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1