Справа №295/7648/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянув у відкритому судовому засіданні по матеріалах кримінального провадження, відомості по якому внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001828 за ч.4 ст.186, ч.3 ст. 357 КК України, клопотання старшого слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає: АДРЕСА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням про застосовування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В клопотанні вказано, що 12.06.2023 у достовірно невстановлений слідством післяобідній час, у ОСОБА_5 , який перебував неподалік магазину «Гастроном», який знаходиться по вул. В. Бердичівській, 95 в м. Житомирі, виник злочинний умисел, направлений на повторне відкрите викрадення майна, що належить ОСОБА_7 , а саме: мобільного телефону марки «LG» в корпусі блакитного кольору та органайзера, в якому знаходились паспорт ID-картка громадянина України на ім`я ОСОБА_7 та посвідчення члена БО «Лікарняна каса».

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_8 , переслідуючи корисливий мотив, у вказаний день, час, місці та за вказаних обставин, підійшов до ОСОБА_7 та вихопив з правої кишені штанів останнього мобільний телефон марки «LG» в корпусі блакитного кольору, вартістю 3000 гривень та органайзер чорного кольору в якому знаходились паспорт ID-картка громадянина України на ім`я ОСОБА_7 та посвідчення члена БО «Лікарняна каса», таким чином відкрито повторно викрав вказане майно.

В подальшому, ОСОБА_5 , утримуючи викрадене майно при собі, місце вчинення злочину залишив та розпорядився ним на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 3000 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у повторному відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України.

Своїми умисними діями, які виразились у незаконному заволодінні будь-яким способом паспортом, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 357 КК України.

Так, 13.06.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України о 19 год. 30 хв., фактичний час затримання 16 год. 05 хв.

14.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 357 КК України.

Слідчий наводить докази, які, на його думку, підтверджують обгрунтованість підозри ОСОБА_5 .

В обгрунтування клопотання слідчий покладає наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілого у кримінальному проваджені, можливість вчинення інших кримінальних правопорушень.

На думку слідчого, обумовлені ризики пов`язуються з усвідомлення особою передбаченої міри покарання в разі визнання винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, соціальних зв`язках особи, її характеризуючих даних.

В судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали з підстав, наведених у ньому.

Підозрюваний, захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою

При цьому, захисником в порядку ст. 206 КПК України подано клопотання про визнання затримання ОСОБА_5 незаконним із зобов`язанням звільнення особи.

В обгрунтування таких вимог захисник посилається на положення Кримінального процесуального кодексу України, які визначають підстави затримання уповноваженою службовою особою та час, який встановлює момент затримання, доставлення до органу досудового розслідування.

Захисник в судовому засіданні додав, що у органів досудового розслідування були відсутні підстави для застосування вимог ст. 208 КПК України, положення якої зводяться до того, що особа може бути затримана лише в разі, якщо її застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення або якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

З огляду на те, що події кримінального правопорушення відбулись 12.06.2023 року, а потерпілий чи очевидці не вказували на підозрюваного саме як на особу, яка вчинила злочин, затримання 13.06.2023 року за місцем проживання ОСОБА_5 , на думку захисника, фактично виявляє незаконне затримання.

Крім того, за твердженням захисника, органом досудового розслідування було перевищено час вручення повідомлення про підозру з моменту затримання. Так, слідчий по кримінальному провадженню 13.06.2023 року о 16 год., тобто у часовий проміжок, вказаний у повідомленні про підозру як час вручення, фактично ще перебувала у приміщені прокуратури.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка грунтується на доданих до клопотання матеріалах, досліджених слідчим суддею як в окремому значені, так і за сукупнім аналізом.

Слідчим суддею встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя приходить до переконання про відсутність сталих та міцних соціальних зв`язків підозрюваного, який ніде не працює, постійного джерела доходів не має, не одружений, неповнолітніх дітей не має.

Є необхідним також прийняти до уваги, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, востаннє був засуджений 17.07.2019 Попільнянським районним судом Житомирської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі.

На час розгляду клопотання ОСОБА_5 є обвинуваченим у іншому кримінальному провадженні, яке перебуває на стадії судового розгляду. Так, відносно ОСОБА_5 у Солом`янському районному суді м. Києва перебуває на розгляді обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000306 з правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 190 КК України. В межах даного кримінального провадження ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, 11.11.2022 ОСОБА_5 було звільнено з СІЗО №13 у зв`язку із внесенням застави.

З огляду на викладене, інші заходи є недостатніми для запобігання вищенаведеним ризикам, подане клопотання підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Приймаючи до уваги корисливий характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків вважає необхідним визначити суму застави в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680,00 грн.

З приводу поданих захисник зауважень щодо неправомірного затримання підозрюваного слідчий суддя зауважує таке.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

Оцінені за системним аналізом докази, зокрема протокол огляду місця події, складений 12.06.2023, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 13.06.2023, протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 13.06.2023 за взаємним значенням підтверджують здобуття повноважним органом на час затримання підозрюваного даних про очевидні ознаки на тілі особи, яка могла вчинити злочин. Такі відомості отримано безпосередньо після вчинення злочину, а тому виконане органом досудового розслідування затримання відповідає положенням ст.208 КПК України та є правомірним.

Відповідно до ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до ст. 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

За змістом ст. 210 КПК України уповноважена службова особа зобов`язана доставити затриману особу до найближчого підрозділу органу досудового розслідування, в якому негайно реєструються дата, точний час (година і хвилини) доставлення затриманого та інші відомості, передбачені законодавством.

Про кожне затримання уповноважена службова особа одразу повідомляє за допомогою технічних засобів відповідальних осіб в підрозділі органу досудового розслідування.

У разі наявності підстав для обґрунтованої підозри, що доставлення затриманої особи тривало довше, ніж це необхідно, слідчий зобов`язаний провести перевірку для вирішення питання про відповідальність винуватих у цьому осіб.

Зі змісту досліджених в судовому засіданні протоколу затримання особи, повідомлення про підозру слідує, що фактичний час затримання підозрюваного ОСОБА_5 відбулось 13.06.2023 року о 16 год. 05 хв.

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручене 14.06.2023 року о 16 год. 01 хв. Вручення повідомлення про підозру в інший час будь-якими доказами не підтверджено.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 206 КПК України кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Якщо до доставлення такої особи до слідчого судді прокурор, слідчий звернеться з клопотанням про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний забезпечити проведення у найкоротший строк розгляду цього клопотання.

З огляду на вищевикладені обставини слідчий суддя не вбачає підстав для зобов`язання вчинення дій, зокрема щодо звільнення особи як такої, що позбавлена свободи у протиправний спосіб.

Як слідує з вищевикладених висновків, слідчим суддею одночасно вирішено питання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись вимогами ст. ст. 176-178, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів з часу фактичного затримання (13.06.2023 року 16 год. 05 хв.).

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 12.08.2023 року (16 год. 05 хв.).

Одночасно визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 53 680 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у строк дії ухвали на спеціальний рахунок територіального управління ДСА.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави вважати з моменту його звільнення з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Термін дій покладених на підозрюваного судом обов`язків у разі внесення застави визначити в межах строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Виготовлення повного тексту ухвали відбудеться 20.06.2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1