УХВАЛА

Іменем України

10.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

законного представника (батько) ОСОБА_7 ,

законного представника (представник служби у справах дітей) ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням із прокурором звернувся із указаним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що 07.08.2023 близько 01 години 00 хвилин ОСОБА_5 перебував разом із своїми знайомими ОСОБА_10 та ОСОБА_11 за місцем проживання ОСОБА_12 у приміщенні кімнати АДРЕСА_1 .

В цей день, час та місці під час розпивання алкогольних напоїв на ґрунті раптово виниклого конфлікту на фоні з`ясування відносин за вчинений спільно в минулому злочин у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на умисне спричинення ОСОБА_10 тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи поруч із ОСОБА_10 , наніс не менше трьох ударів кулаком по обличчю та голові ОСОБА_13 , а також два удари ногою по тулубу останнього. Після чого ОСОБА_5 припинив свої протиправні дії та залишився перебувати у приміщенні вищезазначеної квартири.

Внаслідок нанесених ОСОБА_5 ударів ОСОБА_14 та отриманих в результаті таких дій тілесних ушкоджень близько 09 год. 00 хв. 07.08.2023 наступила смерть останнього.

3гідно лікарського свідоцтва № 1814 від 08.08.2023 смерть ОСОБА_10 настала від тупої поєднаної травми тіла.

08.08.2023 о 07:20 год. в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, у зв`язку із нанесенням ним тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого.

Як слідує зі змісту клопотання, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується:

- повідомленням на спец. лінію «102»;

- протоколом огляду місця події від 07.08.2023;

- протоколом огляду місця події від 08.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- проколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом огляду трупа від 08.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_19 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_20 ;

- протоколом затриманої особи, підозрюваної у вчиненні злочину;

- протоколом допиту неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_5 ;

- повідомленням про підозру ОСОБА_5 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та/або вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та вагомість здобутих слідством доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, котре відноситься до категорії тяжкого злочину, а також недостатність обрання більш м`яких запобіжних заходів для запобігання указаним вище ризикам, слідчий за погодженням з прокурором просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Прокурор просив обрати запобіжний захід без визначення застави. За словами прокурора, наразі існують наведені у клопотанні ризики, підозрюваний фактично не перебуває під впливом рідних та спілкується з особами, які вживають алкогольні напої та наркотичні засоби.

У свою чергу захисник ОСОБА_6 зазначив, що стороною обвинувачення не доведені п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України. Не доведені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і застосування більш м`яких запобіжних заходів буде здатне запобігти вказаним ризикам. За словами адвоката, підзахисний дає визнавальні покази, співпрацює із слідством. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або передати ОСОБА_7 під нагляд батька згідно зі ст. 493 КПК України. ОСОБА_5 має місці соціальні зв`язки, постійне місце проживання, раніше не судимий.

Підозрюваний ОСОБА_5 додав, що фактично був затриманий близько 07 год. ранку 08.08.2023 року. Проти задоволення клопотання заперечує, просив обрати більш м`який запобіжний захід домашній арешт, зобов`язується виконувати всі покладені на нього обов`язки. Шкодує про те, що сталося.

Законний представник (батько) ОСОБА_7 також просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Додав, що син буде з`являтися на судові засідання, переховуватися від слідства не буде.

Законний представник (представник служби у справах дітей) ОСОБА_8 зазначив, що ОСОБА_21 знає близько 3 років. Останній характеризується посередньо, схильний до залишення місця проживання. Позитивних соціальних контактів у ОСОБА_21 не сформовано. Данило ходить на всі судові засідання до Корольовського районного суду м. Житомира, співпрацює із слідством у цьому кримінальному провадженні. Просив врахувати сказане при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 .

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та/або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у інкримінованому вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх обставин підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Окрім цього, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

На переконання слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Крім того, слід зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

На думку слідчого судді, наведені у клопотанні та озвучені в судовому засіданні доводи свідчать про те, що на даний час існують ризики, на які посилалась сторона обвинувачення та котрі є підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зокрема, мова йде про ризики переховування від органів досудового розслідування, впливу на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. Аналізуючи указані ризики, слідчим суддею в першу чергу звернуто увагу, що ОСОБА_5 після вчинення правопорушення не викликав швидку та поліцію, намагався приховати сліди злочину, а також раніше знайомий зі свідками, що не виключає можливість здійснення на них незаконного впливу. Крім цього, 30.11.2022 року до Корольовського районного суду м. Житомира направлено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №00001874 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України, що може вказувати на ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , наявність вагомих доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці фактичного постійного проживання, репутацію та майновий стан підозрюваного, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, слідчий суддя дійшов висновку про доцільність обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування та неможливість на даний час застосувати до підозрюваного інший (альтернативний) запобіжний захід ніж тримання під вартою, оскільки зміна запобіжного заходу на більш м`який не забезпечить запобігання ризикам, наведеним у клопотанні.

Твердження сторони захисту про те, що підозрюваний дає визнавальні покази, співпрацює із слідством заслуговують на увагу слідчого судді, однак враховуючи всі встановлені в судовому засіданні обставини справи, вони не можуть бути підставою для обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

На підставі п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його фактичного затримання.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання із 07 год. 00 хв. 08 серпня 2023 року.

Строк дії ухвали встановити до 07 год. 00 хв. 06 жовтня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом 5 днів з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя