Справа № 362/5758/23
Провадження № 1-кс/362/869/23
У Х В А Л А

13 вересня 2023 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000837 від 09.09.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся прокурор Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_2 із клопотанням про накладення арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000837 від 09.09.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, у порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні відсутнє обґрунтування необхідності арешту майна з огляду на те, що метою його застосування є збереження речових доказів, зокрема щодо відповідності такого майна критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а також не обґрунтовано на підтвердження яких фактів та обставин воно слугуватиме речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні (відсутня постанова про призначення експертизи).

Окрім цього, у клопотанні не зазначено фактичних даних щодо адрес фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками вказаного майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України щодо судового виклику власників майна для розгляду даного клопотання.

В разі задоволення слідчим суддею клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя, в порушення вимог абз. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, позбавлений можливості вирішити по суті питання щодо можливого місця зберігання, оскільки в клопотанні про арешт майна прокурор не зазначає адреси такого зберігання, даних щодо умов та повноважень на зберігання майна.

Також, слідчий суддя звертає увагу на відсутність в матеріалах клопотання постанови про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні, що є обов`язковим та групи слідчих.

Прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні відповідно до ч. 1. ст. 37 КПК України визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК України процесуальні рішення прокурора приймаються у формі постанови. Реалізація керівником прокуратури рішення щодо призначення прокурора у конкретному кримінальному провадженні, теж має відбуватись шляхом винесення відповідної постанови.

Отже, виходячи із зазначених положень кримінального процесуального закону, постанова про призначення прокурора, якою надаються конкретному прокурору (групі прокурорів) повноваження, передбачені ст. 36 КПК України, у кримінальному провадженні, є обов`язковою, як і підписання відповідною особою, що її винесла. Така правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду у справі №754/7062/15 від 19.04.2018 р.

Прокурор, на виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися до суду наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Майно на яке прокурор просить накласти арешт було вилучено згідно протоколу огляду місця події 08.09.2023 р.

Як вбачається з матеріалів клопотання останнє було подано до суду 13.09.2023 р., тобто, з пропуском визначеного строку.

Окрім того, жодних даних про причини пропущення строку звернення з клопотанням ані клопотання, ані документи, що до нього додані не містять.

Клопотання про поновлення строку на звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, з посиланням на поважність причин його пропуску, як і доводів на підтвердження дотримання цього строку з посиланням на відповідні докази, також не заявлено.

Як вбачається з матеріалів клопотання прокурора, жодна копія документу, що долучено до матеріалів клопотання не засвідчена належним чином, відповідно до вимог Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 р. № 55, що позбавляє слідчого суддю можливості вважати ці документи належними доказами в розумінні норм КПК України.

Правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації; уніфіковану систему організаційно-розпорядчої документації; Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003, затверджені наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 р. № 55; Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 р. №1000/5; інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти. Серед іншого, відповідно до пункту 8 розділу 10 зазначених Правил, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій».

Разом з тим, долучені додатки прошиті та пронумеровані, але відсутній особистий підпис особи, що звертається з клопотанням та відбиток печатки.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не відповідає вимогам, які до нього ставляться, визначеними ч. 1, 2, 3 ст. 171 КПК України, а тому клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170, 171, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000837 від 09.09.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,- повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1