УХВАЛА

18 травня 2023 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ;

у присутності:

прокурора - ОСОБА_3 ;

обвинуваченого - ОСОБА_4 ;

обвинуваченого - ОСОБА_5 ;

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні клопотання про витребування інформації у кримінальному провадженні за № 0000680, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.06.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження № 0000680 від 05.06.2020 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 249 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі було визначено суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27 вересня 2022 року було призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.

Під час підготовчого судового засідання захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про витребування з Офісу Генерального прокурора відомостей із Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо руху кримінального провадження № 0000680 від 05.06.2020 року, у межах всієї внесеної до реєстру інформації із зазначенням часу, дати, користувача та форми зміни щодо кожної зміни у кримінальному провадженні з моменту внесення відповідних відомостей до ЄРДР за період з 05.06.2020 року по теперішній час, у вигляді роздруківок скріншотів. Клопотання про витребування інформації було мотивовано тим, що у сторони захисту є розумні підстави вважати про наявність правових підстав для закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування. Однак реєстр матеріалів досудового розслідування, що долучений до обвинувального акту, містить ряд розбіжностей у датах вчинення процесуальних дій слідчим та прокурором, внаслідок чого сторона захисту не може обґрунтувати своє клопотання лише документами кримінального провадження, оскільки ставить під сумнів, чи усі процесуальні дії сторони обвинувачення були відображені у ЄРДР. Отже, задоволення клопотання про витребування інформації від Офісу Генерального прокурора є передумовою та правовою основною для вирішення питання про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

На додаток до цього захисник ОСОБА_8 разом з відповідним клопотанням надав докази направлення адвокатського запиту від 03.10.2022 року вих. № 810/22 до Офісу Генерального прокурора з метою витребування інформації про перелік вчинених процесуальних дій в межах даного кримінального провадження. Однак на зазначений запит було отримано відповідь Офісу Генерального прокурора від 12.10.2022 року № 25/3-1107вих-22, в якій відмовлено у наданні витребуваної інформації. Таким чином, сторона захисту позбавлена будь-якої іншої правової можливості отримання запитуваної інформації про повний перелік процесуальних дій, вчинених в межах даного кримінального провадження.

У підготовче судове засідання захисник ОСОБА_8 не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання у відповідності до вимог процесуального законодавства. До судового розгляду, 28 лютого 2023 року на офіційну електронну адресу Вишгородського районного суду Київської області надійшло клопотання захисника ОСОБА_8 (Вх. № 4580), в якому захисник ОСОБА_8 просив провести судове засідання за його відсутності, раніше подані ним клопотання про витребування інформації та про закриття кримінального провадження підтримав у повному обсязі, просив їх розглянути та задовольнити.

Захисник - адвокат ОСОБА_6 підтримала клопотання захисника ОСОБА_8 про витребування інформації, погодилася з доводами та аргументами, що викладені у клопотанні, просила суд задовольнити його у повному обсязі.

Обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали клопотання захисника ОСОБА_8 про витребування інформації, а також позицію захисника ОСОБА_6 , просили суд задовольнити клопотання, витребувати запитувану інформацію про повний перелік процесуальних дій, вчинених в межах даного кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_3 заперечила проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_8 про витребування інформації з Офісу Генерального прокурора. Свої заперечення прокурор мотивувала тим, що під час завершення досудового розслідування стороні захисту у порядку ст. 290 КПК України були відкриті всі матеріали кримінального провадження, внаслідок чого сторона захисту мала достатню та ефективну можливість ознайомитися з усіма процесуальними діями та процесуальними рішеннями, їх датою, часом та суб`єктом, які були вчинені та прийняті під час досудового розслідування. Будь-яких інших процесуальних дій та процесуальних рішень, крім тих, які вказані у реєстрі матеріалів кримінального провадження та відомості, про які містяться у матеріалах кримінального провадження, не вчинялося та не приймалося, внаслідок чого у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про витребування інформації з Офісу Генерального прокурора слід відмовити.

Суд дослідивши клопотання та ознайомившись із матеріалами поданими до нього, заслухавши учасників судового провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

З метою підготовки до судового розгляду суд, зокрема, розглядає клопотання учасників судового провадження про витребування певних речей та документів, а також вчиняє інші дії, які є необхідними для підготовки справи до повного, всебічного, справедливого, неупередженого та безстороннього судового розгляду.

Відповідно до п. 3 Листа ВССУ «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» від 03.10.2012 року № 223-1430/0/4-12 зазначається, що під час підготовчого судового засідання суд для забезпечення підготовки справи до судового розгляду розглядає та вирішує клопотання учасників судового провадження, зокрема, про витребування певних речей та документів. Якщо у сторін при отриманні певних речей чи матеріалів (доказів) виникають труднощі, суд, призначаючи справу до судового розгляду під час підготовчого судового засідання, у разі задоволення клопотань про дослідження цих речей чи матеріалів, повинен сприяти учасникам судового провадження в їх витребуванні шляхом надання відповідних запитів, судових доручень тощо.

Слід мати на увазі, що відхилення судом клопотань учасників судового провадження про допит певних осіб, дослідження доказів або вчинення інших процесуальних дій на підтвердження чи спростування обставин, з`ясування яких могло мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 410 КПК визнається неповнотою судового розгляду та є підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

У свою чергу суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Закріплення принципу змагальності зумовлює концепцію кримінального провадження, у відповідності до якої сторони кримінального провадження, маючи рівні процесуальні права та обов`язки, у тому числі щодо збирання доказів, самостійно будують свої правові позиції щодо суті кримінальної справи, самостійно їх відстоюють, зокрема, шляхом надання відповідних доказів на підтвердження своїх позицій. Суд, зберігаючи незалежність та неупередженість, здійснює судовий контроль над тим, щоб процесуальна рівновага сторін кримінального провадження, яка зумовлена принципом змагальності, не була порушена на користь жодної із сторін.

Зазначені висновки кореспондують з положеннями ч. 1 ст. 93 КПК України, в якій міститься положення, відповідно до якого збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, з урахуванням принципу змагальності, рівності сторін кримінального провадження, суд доходить до висновку, що в межах кримінального провадження основна доказова діяльність у вигляді збирання доказів здійснюється саме сторонами кримінального провадження. Суду в межах кримінального провадження не характерна будь-яка інша участь у доказовому процесі, крім як оцінки вже зібраних та наданих сторонами доказів для розгляду і вирішення кримінальної справи по суті, визначення того, чия правова позиція по справі є обґрунтованою та правильною.

Суд звертає увагу, що чинне процесуальне законодавство не містить прямого правового регулювання процесуальних питань, які стосуються витребування доказів в межах кримінального провадження. Однак в контексті системного зв`язку положень ст. 22, 93, 315 КПК України суд приходить до висновку, що витребування судом доказів, речей чи документів під час підготовчого судового засідання є виключною та абсолютною необхідністю вжиття судом заходів процесуального реагування на відновлення процесуальної рівноваги між сторонами кримінального провадження у випадку, коли така рівновага порушується внаслідок неможливості, наприклад, однієї із сторін отримати документи, речі та докази з незалежних від неї причин.

Отже, з метою недопущення порушення принципів змагальності, не перебирання судом на себе функцій збирання доказів при вирішенні клопотання про витребування певних речей та документів суд має встановити, що таке клопотання обумовлено необхідністю відновлення рівноваги процесуальних становищ сторін кримінального провадження, яка була порушена внаслідок об`єктивної неможливості учасників кримінального провадження отримати відповідні речі чи документи у встановленому законодавством порядку.

У зв`язку з цим суд також звертає увагу, що отримання певних відомостей, речей та документів, які можуть мати значення для кримінального провадження, може здійснюватися виключно у спеціальному порядку, що визначається чинним законодавством. Тому також при вирішенні клопотання про витребування доказів з метою недопущення порушення принципу змагальності суд повинен перевірити та встановити, що учасники кримінального провадження у порядку, що передбачений чинним законодавством, у тому числі спеціальними нормами, з причини, що не залежали від їх волі, не змогли отримати певні відомості, речі та документи, що можуть мати значення для кримінального провадження та виконання його завдань.

При дослідженні клопотання про витребування інформації судом встановлено, що захисником ОСОБА_8 у відповідності до ч. 3 ст. 93 КПК України було самостійно вжито заходів на збирання доказів шляхом направлення до Офісу Генерального прокурора адвокатського запиту.

У відповідь на цей адвокатський запит Офісом Генерального прокурора було надано лист-відповідь № 25/3-1107вих-22 від 12.10.2022 року, яким відмовлено у наданні інформації, запитуваної в адвокатському запиті, а також зазначено, що доступ до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється у відповідності до вимог КПК України (Глави 15, 28), які визначають порядок тимчасового доступу та витребування документів з електронних інформаційних систем або їх частин.

Суд звертає увагу, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, що затверджено Наказом Генерального прокуратура № 298 від 30.06.2020 року (далі по тексту - Положення), зазначається, що реєстр - створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.

Відповідно до п. 4 Глави 1 Розділу І Положення власником і розпорядником Реєстру є держава в особі Офісу Генерального прокурора (далі - Власник). Володільцем інформації, що обробляється в Реєстрі, є Офіс Генерального прокурора.

Відповідно до Розділу ІІІ Положення право доступу до відомостей, внесених до Реєстру, мають: власник - у повному обсязі з урахуванням повноважень, якими наділені прокурори та керівники підрозділів Офісу Генерального прокурора.

Відповідно до п. 6 Глави 4 Розділу І Положення власник надає інформацію з Реєстру з додержанням вимог КПК України та Закону України «Про захист персональних даних».

Крім того, у ч. 1 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» надання адвокату інформації та копій документів, отриманих під час здійснення кримінального провадження, здійснюється в порядку. Встановленому кримінальним процесуальним законом.

Таким чином, судом встановлено, що Офіс Генерального прокурора, як власник та розпорядник Єдиного реєстру досудових розслідувань, має повний доступ до відомостей, які вносяться до реєстру, а відповідно Офіс Генерального прокурора наділений всіма повноваженнями щодо надання відомостей про перелік, хід та зміст всіх процесуальних дій, що були вчинені в межах кримінального провадження, та мають істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та правосудного рішення.

У той же час, оскільки відомості, які вносяться уповноваженими суб`єктами до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є проекцією та процесуальною фіксацією тих процесуальних дій та рішень, що вчинялися та приймалися безпосередньо в межах конкретного кримінального провадження, то відповідно Єдиний реєстр досудових розслідувань вмішує в собі інформацію, яка отримала під час здійснення кримінального провадження.

Аналіз Положення у системному зв`язку з ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність, КПК України дає можливість зробити висновок, що отримання доступу до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань, як до інформації, що отримана в межах конкретного кримінального провадження, здійснюється у спеціально встановленому законодавством порядку, який визначається положеннями КПК України. При цьому посилання у п. 6 Глави 4 Розділу І Положення саме на КПК України як на закон кодифікованого характеру у вузькому сенсі свідчить про те, що отримання доступу до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань можливо лише в тому порядку, що визначається лише положеннями кримінального процесуального законодавства, яке втілено в приписах лише КПК України.

Як було встановлено судом вище, чинне процесуальне законодавство визначає можливість витребування судом певних речей, документів та інформації за клопотанням учасників кримінального провадження. Однак оскільки Єдиний реєстр досудових розслідувань являє собою єдину автоматизовану електронну інформаційно-телекомунікаційну систему, то відомості, які містяться у цій системі, надаються учасникам провадження лише шляхом забезпечення доступу до таких відомостей без їх вилучення з самої системи. Тобто сутність та механізм доступу до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань відрізняється від механізму та сутності витребування речей та документів.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що отримання доступу до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань можливо лише шляхом надання тимчасового доступу до відповідних відомостей кримінального провадження, про що було вказано, зокрема, і в листі Офісу Генерального прокурора, наданого як відповідь на адвокатський запит захисника ОСОБА_8 .

Відповідно до ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах, комп`ютерних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що у даному випадку має місце не об`єктивна неможливість сторони захисту отримати певні відомості та інформацію, внаслідок чого порушується процесуальна рівність учасників кримінального провадження, що обумовлює необхідність суду вжити заходи реагування у вигляді витребування інформації, а неправильне застосування положень чинного законодавства з боку сторони захисту, яке визначає можливість отримання доступу до Єдиного реєстру досудових розслідувань лише шляхом надання тимчасового доступу до них, а не на підставі адвокатського запиту.

У зв`язку з цим суд також приходить до висновку, що у даному випадку не було об`єктивних обставин, що призвели б до порушення принципу рівності сторін кримінального провадження, а тому відсутні фактичні та правові підстави для вжиття заходів реагування з боку суду у вигляді витребування певної інформації, внаслідок чого клопотання про витребування інформації є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

У противному випадку задоволення клопотання про витребування певної інформації за умови, коли відсутні об`єктивні перешкоди в самостійній реалізації учасниками кримінального провадження прав на збирання доказів, призведе до порушення принципу змагальності та втягнення суду у доказову діяльність в частині збирання доказів, що суперечить його правовій природі в межах кримінального провадження.

Керуючись статтями 131, 132, 159-166, 314, 315, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про витребування з Офісу Генерального прокурора відомостей із Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо руху кримінального провадження № 0000680 від 05.06.2020 року, у межах всієї внесеної до реєстру інформації із зазначенням часу, дати, користувача та форми зміни щодо кожної зміни у кримінальному провадженні з моменту внесення відповідних відомостей до ЄРДР за період з 05.06.2020 року по теперішній час, у вигляді роздруківок скріншотів - відмовити.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що доступ до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо руху конкретного кримінального провадження здійснюється в порядку, визначеному КПК України для тимчасового доступу до речей та документів.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали проголошено 22 травня 2023 року о 17 год. 00 хв.

Головуючий суддя ОСОБА_1