Провадження № 1-кс/947/6801/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2023 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , поручителів: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001234 від 28.07.2021 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Азербайджанської Республіки, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_10 , на кримінальне прізвисько « ОСОБА_10 », залучив до своєї незаконної діяльності раніше знайомих йому ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_5 .

Так, реалізуючи свій спільний злочинний умисел, направлений на протиправне вимагання передачі чужого майна, 26.08.2021 ОСОБА_10 , діючи з корисливих мотивів, спільно з ОСОБА_12 ОСОБА_5 та ОСОБА_13 , призначили зустріч потерпілій ОСОБА_14 , в приміщенні пансіонату ТОВ «Патронажна служба Джерело життя» за адресою: м. Одеса, вул. Тимірязєва, 34.

Під час вказаної зустрічі, у період часу з 16.00 до 17.50 ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_5 та ОСОБА_13 ймовірно діючи з корисливих мотивів, реалізовуючи свій злочинний намір, направлений на протиправне вимагання передачі чужого майна, в рішучій формі висловили протиправну вимогу, направлену до ОСОБА_14 , щодо надання грошових коштів в загальній сумі 350 000 доларів США.

За вищевикладених обставин, 27.05.2023 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України та останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, за кваліфікуючими ознаками: вимагання, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з погрозою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор вимоги поданого клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що підозра є необґрунтованою, більше того, ОСОБА_5 , на думку захисника, було затримано незаконно, а й відповідно і ризики, викладені у клопотанні є недоведеними.

Також адвокат ОСОБА_4 звернув увагу на те, що його підзахисний має міцні соціальні зв`язки: одружений, дружина його на даний час вагітна, фінансово підтримує батьків похилого віку, має постійне місце проживання, за яким і зареєстрований, де зарекомендував себе з позитивної сторони, що підтверджується характеристикою від сусідів.

Захисник просив залучити до участі у судовому засіданні батьків підзахисного та його дружину, які висловили бажання взяти ОСОБА_5 на поруки, про що долучив відповідні заяви від них.

У зв`язку із чим, захисник просив задовольнити заяви про взяття на поруки та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистої поруки або інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, а у разу застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - визначити мінімальний розмір застави, передбачений ч. 5 ст. 182 КПК України.

У судовому засіданні захисник долучив письмові заперечення з додатками, які просив врахувати.

Особа, яка виявила бажання взяти ОСОБА_5 на поруки - ОСОБА_6 (дружина підозрюваного) підтримала свою заяву у повному обсязі, повідомила, що вона ознайомлена із зобов`язаннями поручителя та наслідками їх невиконання, крім того зазначила, що у зв`язку із вагітністю потребує допомоги чоловіка, зокрема щоб останній зміг відвозити її у лікарню.

Особа, яка виявила бажання взяти ОСОБА_5 на поруки - ОСОБА_8 ( батько підозрюваного) підтримав свою заяву у повному обсязі, повідомив, що він ознайомлений із зобов`язаннями поручителя та наслідками їх невиконання, крім того зазначив, що його син - ОСОБА_5 позитивно характеризується, допомагає батькам.

Особа, яка виявила бажання взяти ОСОБА_5 на поруки - ОСОБА_7 (мати підозрюваного) підтримала свою заяву у повному обсязі, повідомила, що вона ознайомлена із зобов`язаннями поручителя та наслідками їх невиконання, крім того зазначила, що її син характеризується виключно позитивно та допомагає батькам.

Прокурор заперечував проти задоволення заяв про передачу підозрюваного на поруки,

Підозрюваний підтримав думку захисника у повному обсязі, з підозрою не погодився. Повідомив, що не має будь якого відношення до вчинення вказаного правопорушення.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України

Як вбачається з матеріалів клопотання, 27 травня 2023 року старшим слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області за погодженням з прокурором ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України за кваліфікуючими ознаками - вимагання, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з погрозою заподіяння тяжкіх тілесних ушкоджень.

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої буде здійснено затримання, та законність мети цього затримання й подальшого тримання під вартою.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Відповідно до п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України підтверджується: протоколом прийняття заяви про скоєння злочину, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_14 , протоколами допиту свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_16 , протоколами проведення негласних слідчих розшукових дій.

На підставі зазначеного, слідчий суддя суд вважає, що надані прокурором матеріали, які долучені до клопотання, на даній стадії досудового розслідування доводять обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України та відхиляє заперечення сторони захисту в частині зазначення про необгрунтовансть підозри.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Як вбачається з матеріалів клопотання, на даний момент органом досудового розслідування ймовірно не всі речові докази,які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення встановлені, існує ризик того, що ОСОБА_5 може їх знищити, сховати, або спотворити, що прямо вказує на наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо існування ризику передбаченого п.3 ст. 177 КПК України, можливого незаконного впливу з боку ОСОБА_5 на свідків, потерпілу, інших підозрюваних, слідчий суддя враховує, що на теперішній час проводиться досудове розслідування, не всі учасники скоєння злочину встановлені, підозра, пред`явлена ОСОБА_5 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків та потерпілої, що підтверджує існування ризику тиску на інших підозрюваних чи потерпілих, свідків, з метою зміни чи відмови від показів. Крім того, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Дослідвиши заяви ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , заслухавши їх думку у судовому засіданні, слідчий суддя не вбачає підстав для їх задоволення, виходячи з того, що останні, хоча і заслуговують на довіру, однак не переконали слідчого суддю у можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Слідчий суддя враховує тяжкість інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також фактичні обставини даного кримінального провадження, та приходить до переконання, що на даній стадії досудового розслідування відносно підозрюваного слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки такої особи, в тому числі, не забезпечать досягнення завдань кримінального провадження в цілому, та міри запобіжного заходу, зокрема.

Відповідно до вимог абзацу 1 ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Як вбачається з кримінально-правової кваліфікації інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, останньому інкримінується: вимагання, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з погрозою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень.

За таких обставин, оскільки ймовірне вчинення, зокрема, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України супроводжувалося погрозою застосування насильства з боку підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати відповідний розмір застави відносно останнього в рамках даного кримінального провадження.

7. Висновки слідчого судді.

Таким чином, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001234 від 28.07.2021 року відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 24.07.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1