Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1362/23

Номер провадження: 1-кс/511/720/23

18.05.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого відділення №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Фрунзівка Одеської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, який на момент вчинення кримінального правопорушення проходив військову службу за контрактом, зареєстрованого і проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України-

ВСТАНОВИВ:

18 травня 2023 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що відділенням № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000332 від 15.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 146 та ч. 1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 , підозрюється в тому, що він, будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом, та проходячи її на посаді гранатометника 2 мотопіхотного відділення 3 мотопіхотного взводу 2 мотопіхотної роти військової частині НОМЕР_1 у військовому званні «солдат» вирішив вчинити кримінальне правопорушення направлене проти життя та здоров`я особи, що призвело до смерті потерпілого за наступних обставин.

Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) № 55 від 31.01.2019 на підставі ст. 39 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу» ОСОБА_6 призвано на військову службу за контрактом, та призначено на посаду гранатометника 2 мотопіхотного відділення 3 мотопіхотного взводу 2 мотопіхотної роти військової частини НОМЕР_1 .

Відповідно до вимог ст. ст. 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України військовослужбовці під час проходження військової служби повинні свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, постійно бути зразком високої культури, скромності й витримки, берегти військову честь, захищати свою й поважати гідність інших людей, зобов`язані завжди пам`ятати, що за їх поведінкою судять не лише про них, а й про Збройні Сили України в цілому.

Однак, ОСОБА_6 , діючи в порушення вказаних вимог законодавства, вчинив кримінальне правопорушення направлене на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, при наступних обставинах.

Так, будучи військовослужбовцем ОСОБА_6 , 14.04.2023 року приблизно о 18 годині 20 хвилин, знаходячись поза службою, разом зі своїм знайомим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , прийшов за адресою: ділянка АДРЕСА_2 , до ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , для того щоб за допомогою останнього влаштуватися на роботу, де також в будинку знаходився ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Надалі, того ж дня приблизно о 23 годині 30 хвилин в будинку за вищевказаною адресою, під час спільного розпиття спиртних напоїв, знаходячись в приміщенні кухні, між ОСОБА_6 та ОСОБА_11 виникла сварка, під час якої у ОСОБА_6 виник умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень останньому. 3 цією метою ОСОБА_6 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, наніс один удар кулаком в область обличчя ОСОБА_11 , який від отриманого удару впав на підлогу. Після чого ОСОБА_6 взяв з підлоги металевий офісний стілець, яким став наносити численні удари по тулубу ОСОБА_11 , доки не зламався стілець, після вказаного ОСОБА_6 одягнув кайданки на руки останньому, після чого всі присутні пішли спати, а ОСОБА_11 залишився лежати на підлозі в приміщені кухні.

Надалі, 15.04.2023 приблизно о 07 годині 30 хвилин ОСОБА_6 разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 відвели ОСОБА_11 до підвального приміщення, де його там залишили. Після чого, приблизно о 18 годині ОСОБА_12 разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 пішли до підвального приміщення, де намагалися вивести ОСОБА_11 на вулицю, але із-за того що останній погано пересувався, то перечепившись об сходи спиною впав на ОСОБА_6 , після чого у останнього виник умисел направлений на заподіяння смерті ОСОБА_11 . Розуміючи, що ОСОБА_11 знаходиться в безпорадному стані внаслідок заподіяння йому тілесних ушкоджень самим ОСОБА_6 , останній, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання з метою протиправного заподіяння смерті іншій людині, штовхнув зі сходинок ОСОБА_11 на підлогу, після чого наніс один удар кулаком правої руки в голову ОСОБА_11 , після чого одягнув на останнього кайданки, прикувавши ними до поручня сходів, залишив підвальне приміщення. В результаті вказаних злочинних дій ОСОБА_11 заподіяно ушкодження у вигляді множинних закритих переломів ребер, внаслідок чого останній помер. Після вказаного, 17.04.2023 приблизно у період з 10 год. до 13 год. перебуваючи на території подвір`я вказаного будинку ОСОБА_11 разом із зарили труп ОСОБА_11 у ямі.

17.05.2023, о 00:30 год., відповідно до ст. 208 КПК України, складено протокол про затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином ОСОБА_6 ,підозрюється у вчиненні крим. правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. Остаточна кваліфікація не встановлена.

Підозра щодо ОСОБА_6 ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

На думку старшого слідчого та прокурора є виправданим застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, слідчий та прокурор зауважили, що застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо з наступних підстав.

Обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, передбаченого статтею 179 КПК України, є недоцільним, оскільки ОСОБА_6 вчинив особливо тяжкий злочин . Тому не має впевненості що він буде дотримуватись вимог, закріплених ст. 42 КПК України. На даний час органом досудового розслідування не завершено проведення всіх слідчих (розшукових) дій по кримінальному провадженню, зокрема не допитано всіх осіб, покази яких можуть суттєво вплинути на подальший хід досудового розслідування, тому є обґрунтована підстава вважати, що ОСОБА_6 при обранні більш м`якого запобіжного заходу, може почати впливати на потерпілого та свідків .

Позиція учасників справи.

Слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили задовольнити.

Підозрюваний скористався гарантіями ст. 63 Конституції України.

Підозрюваний та захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділенням №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження № 0000332 від 15.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 146 та ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим та прокурором доведено, що наразі наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненням злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Крім того, дослідженні матеріали клопотання свідчать про те, що дійсно, наразі існують ризики, які передбачені диспозицією статті 170 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання, незаконно впливати на потерпілого, свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення; може знищити, сховати, спотворити речі, які мають важливе значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що , не працює, та не має міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам в т. ч. і тиску на свідків , буде недостатнім застосування запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава. Доказів наявності хвороби та документу про інвалідність суду не надано, як і не надано характеризуючих даних. На момент розгляду клопотання підозрюваний фактично не має місця військової служби( з його слів він залишив військову частину ) , не працевлаштований . Заявляючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді дом. арешту не вказав адресу за якою слід призначити місце його перебування.

Слідчий суддя врахував практику Європейського суду з прав людини щодо наявності ризиків, який неодноразово зазначав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення ЄСПЛ за скаргою №26772/95 від 06.04.2000 року по справі «Лабіта проти Італії», пп. 162-165).

На виконання положень частини третьої статті 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі становить 402600 ,00 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пункт четвертий частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Частина третя статті 183 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 2 статті 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити .

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, з моменту затримання, тобто з 16 травня 2023 року до 14 липня 2023 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2023 року) в сумі 402600 ,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному.Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1