Справа № 712/200/23
Провадження №1-кс/712/1853/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

адвоката ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, посилаючись на те, що ухвалами Соснівського районного суду м. Черкаси від 10-11 січня 2023 року у справах № 712/185/23 та інших, в рамках кримінального провадження № 0000110 від 18.11.2022 року було задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт на належне ОСОБА_4 на праві приватної власності майно, перелічене в резолютивних частинах даних ухвал суду.

На даний час, на їхнє глибоке переконання, є необхідність для ухвалення рішення про скасування арештів, про які йшлося вище, у зв`язку із тим, що низка фактів та обставин, якими обґрунтовувалися клопотання слідчого та прокурора про арешт майна, не тільки не отримали свого підтвердження в ході досудового розслідування, але й спростовуються документальними доказами, які долучаються до даної заяви, що перетворює подальше продовження арешту на наше майно на необґрунтоване переслідування громадянина і підприємця з боку державного органу.

На підтвердження такої своєї правової та фактологічної позиції просять суд звернути увагу на нижченаведену аргументацію.

Зважаючи на те, що Черкаським апеляційним судом були залишені в силі всі ухвали суду першої інстанції, якими арешт було накладено, але орган досудового розслідування, маючи більш, ніж достатньо, часу для проведення відповідних слідчих дій, не зміг довести необхідність продовження арешту на наше майно, вважають, що на даний час постала необхідність звернення до суду із даним клопотанням.

Зрештою, як з огляду на зміст витягу з ЄРДР у КП № 0000110 від 18.11.2022 року, так і опираючись на зміст клопотання про арешт майна, необхідно дійти однозначного висновку про те, що орган досудового розслідування в якості речових доказів цікавить радше не безпосередньо предмети, які були арештовані відповідними ухвалами суду, а саме рухоме і нерухоме майно, яке перебуває на території України і яке само по собі не було предметами чи знаряддями злочину, передбаченого ст. 110-2 КК України, розслідуванням якого зайняті ДБР і прокуратура Черкаської області, а документи, що свідчать про вчинення тих чи інших злочинних на думку ОДР дій невстановлених осіб Черкаської митниці, якими по суті є договори, угоди, правочини та інші документарні варіанти фіксації вчинення тих чи інших юридично значимих дій, вчинених задля заниження експортної ціни на агропродукцію як форми фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Тобто, процесуального змісту у продовженні арешту на нижчеперелічене майно на даний час вже не існує, так як орган досудового розслідування самостійно визначив доказові пріоритети в даному кримінальному провадженні, в контекст яких арештоване майно не вкладається за жодних обставин.

Саме на орган досудового розслідування та прокуратуру кримінальний процесуальний закон покладає обов`язок доведення необхідності вчинення чи продовження тих чи інших процесуальних дій чи процедур. В той же час, на даний момент ні слідчий, ні прокурор не в змозі надати об`єктивних пояснень щодо необхідності продовження арешту нижченаведеного майна, що робить продовження такого статусу для останнього прямим втручанням у право власника реалізувати свої повноваження щодо володіння, розпорядження та користування даним майном.

Захист цього права передбачений не тільки Конституцією України, але Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Багаточисельні рішення ЄСПЛ з цього приводу, в тому числі і ухвалені проти держави Україна, не дають підстав для сумніву у необхідності дотримуватися положень Конвенції на будь-якому етапі досудового розслідування.

З огляду на це просить суд звернути увагу на нижченаведене.

Ухвалою Соснівського районного суду міста Черкаси від 13.01.2023, справа № 712/200/23 накладено арешт на корпоративні права та статутний капітал фермерського господарства «Крутівське» (), який складає 1 000,00 грн., що належить громадянину ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому належить 100 % статутного капіталу фермерського господарства «Північ-Агро», із забороною права на відчуження, розпорядження корпоративними правами.

Заборонено державним реєстраторам та органам державної реєстрації прав (в тому числі, але не виключно Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській міській, районним у місті Києві державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора, окрім, як за відповідним зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (ідентифікаційний код 03334807) та уповноважених ним осіб, вчиняти реєстраційні дії стосовно корпоративних прав та статутного капіталу фермерського господарства «Крутівське» (), який складає 1 000,00 грн., що належить громадянину ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому належить 100 % статутного капіталу фермерського господарства «Північ-Агро».

Звертає увагу суду на те, що дане фермерське господарство було створено у грудні 2020 році, тобто лише за один рік і два місяці до початку збройної агресії російської федерації проти України, для здійснення господарської діяльності в агросекторі економіки. Свідоцтво платника ПДВ ФГ не отримувало, так як обсяг господарської діяльності був незначний і здійснювало господарство свою діяльністю виключно на території України, а тому об`єктивно не могло мати жодних економічних зв`язків із країною-агресором, що виключає кваліфікацію дій його власників та посадових осіб за ст. 110-2 КК України, а, відтак, і підстави для продовження арешту вищезазначеного майна.

У ФГ «Крутівське» за весь час його існування відсутні будь-які зв`язки із компаніями, які мають відношення до російської федерації, так як, по-перше, самі по собі такі зв`язку із представниками країни-агресора на наше глибоке переконання є аморальними, а по-друге, налагодження таких зв`язків об`єктивно було можливе лише за погодженням державних структур України, що, зокрема, підтверджується закупівлею газу для промисловості та населення України на протязі всього часу збройної агресії російської федерації та отримання нашою країною в особі НАК «Нафтогаз» від держави-агресора грошових коштів від транзиту газу територією нашої країни.

Крім цього, органом досудового розслідування і до даного часу не виявлені факти заниження цим фермерським господарством чи працівниками Черкаської митниці експортної ціни при виконанні зовнішньо-економічних угод із отримувачами агропродукції від ФГ «Крутівське» через відсутність експортної діяльності у господарства взагалі.

Таким чином, на момент подання даного клопотання немає жодних підстав для того, щоб арешт корпоративних прав і статутного капіталу залишався в актуальному стані, так як відсутність доказового значення та іншого процесуального обґрунтування для його продовження роблять останнє таким, що не відповідає завданням досудового розслідування та має ознаки перешкоджання законній господарській діяльності і реалізації права власності на майно.

Тобто, на даний час абсолютно зрозумілим є те, що господарство, корпоративні правана яке арештовані даною ухвалою суду, не могло провадити будь-яку господарську діяльність із представниками російської федерації, що виключає можливість кваліфікації дій його власників та посадових осіб за ст. 110-2 КК України.

За таких обставин подальший арешт вказаного вище майна втрачає свій процесуальний сенс, а тому повинен бути скасований.

Просить скасувати арешт на корпоративні права та статутний капітал фермерського господарства «Крутівське» (), який складає 1 000,00 грн., що належить громадянину ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому належить 100 % статутного капіталу фермерського господарства «Північ-Агро», із забороною права на відчуження, розпорядження корпоративними правами.

Скасувати заборону державним реєстраторам та органам державної реєстрації прав (в тому числі, але не виключно Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській міській, районним у місті Києві державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора, окрім, як за відповідним зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (ідентифікаційний код 03334807) та уповноважених ним осіб, вчиняти реєстраційні дії стосовно корпоративних прав та статутного капіталу фермерського господарства «Крутівське» (), який складає 1 000,00 грн., що належить громадянину ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому належить 100 % статутного капіталу фермерського господарства «Північ-Агро».

02 червня 2023 року адвокат ОСОБА_3 скерував заяву про залишення клопотання про скасування арешту без розгляду та повернення його заявнику. В обґрунтування заяви вказував, що в зв`язку з необхідністю внесення змін у правову позицію та обґрунтування заяви про скасування арешту майна, а також поданням до неї додаткових доказів, та, відповідно, необхідністю додаткового часу для вчинення зазначених дій, керуючись ст. 42, 64-2 КПК України КПК України просить залишити без розгляду заяву про скасування арешту майна та повернути її заявнику. Крім того з посиланням на ст.7, 9, 26 КПК України, а також судову практику у подібних справах № 237/4310/20, 757/62741/19-к, ухвалу Верховного Суду від 26.08.2022р. у справі № 127/12581/20 зазначав, що оскільки повноваження суду у разі подання заяви про відмову від заяви про скасування арешту нормами КПК України не передбачено, підлягають застосуванню загальні засади кримінального провадження згідно ч.1 ст.7 КПК України.

Адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні підтримав заву про залишення клопотання без розгляду та просив її задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, скерувала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання просить залишити без задоволення.

Заслухавши адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000110 від 18.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.06.2023 року 18.11.2022 до ЄРДР внесено відомості про кримінальне правопорушення по факту того, що службові особи Черкаської митниці шляхом оформлення експертних декларацій без коригування митної вартості та виведення капіталу з України спільно з громадянином ОСОБА_6 , який має громадянство рф, а також рядом інших громадян, вчинили фінансування дій, вчинених з метою насильницького повалення конституційного ладу та захоплення державної влади в Україні.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 січня 2023 року по справі № 712/200/23 накладено арешт на корпоративні права та статутний капітал фермерського господарства «Крутівське» (), який складає 1 000,00 грн., що належить громадянину ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому належить 100 % статутного капіталу фермерського господарства «Північ-Агро», із забороною права на відчуження, розпорядження корпоративними правами.

Заборонено державним реєстраторам та органам державної реєстрації прав (в тому числі, але не виключно Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській міській, районним у місті Києві державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора, окрім, як за відповідним зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (ідентифікаційний код 03334807) та уповноважених ним осіб, вчиняти реєстраційні дії стосовно корпоративних прав та статутного капіталу фермерського господарства «Крутівське» (), який складає 1 000,00 грн., що належить громадянину ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому належить 100 % статутного капіталу фермерського господарства «Північ-Агро».

В силу п. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно до п.2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зважаючи на положення ст. 174 КПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна не передбачено такого судового рішення, як залишення клопотання без розгляду.

Вказане положення Кодексу є однозначним та підлягає до застосування у системному зв`язку з положеннями ст.3 КПК України, відповідно до яких до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тобто судовою процедурою гарантувати, щоб особа, щодо майна якої вирішено питання при забезпеченні кримінального провадження, не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Також на час розгляду справи відсутній правовий висновок Верховного Суду, яким було б однозначно визначено обов`язок суду ухвалювати рішення про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту та повертати його заявнику.

За таких підстав, подання заяви про залишення без розгляду і повернення клопотання про скасування арешту майна, розцінюється слідчим суддею, як не підтримання вимог клопотання, що є свідченням наявності підстав для відмови в задоволенні клопотання.

Суд також враховує, що вказане у клопотанні про скасування арешту майно відповідає критеріям, визначеним для речового доказу, а саме можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження та ризики його приховування, використання чи передання на даний час не відпали, оскільки досудове розслідування триває, тому суд приходить до висновку, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з огляду на суспільний інтерес, який у даному конкретному випадку стосується результату розслідування обставин вчинення кримінального правопорушення проти основ національної безпеки України в період воєнного стану.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 13.01.2023 року у справі № 712/200/23 (провадження № 1-кс/712/1853/23) у рамках кримінального провадження № 0000110 від 18.11.2022 року.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду в ухвалі від 14 березня 2023 року у справі № 760/5570/22, оскільки ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або про відмову у такому скасуванні призводить до таких же правових наслідків, як і ухвала про арешт майна або відмову в арешті майна, слід дійти висновку, що положення пункту 9 частини 1 статті 309 у їх взаємозв`язку зі статтями 170, 173, 174 КПК передбачають право на апеляційне оскарження не лише ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому, а також і ухвали про скасування або про відмову у скасуванні арешту майна.

Керуючись ст. ст. 100, 131-132, 167, 170-174, 369-372, 376 КПК України, суддя слідчий, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000110 від 18.11.2022 року.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1