Справа № 991/5871/23
Провадження № 1-кс/991/5890/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

03.07.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його заявою від 30.06.2023.

І. Зміст поданої скарги

30.06.2023 ОСОБА_3 на офіційну електронну пошту НАБ України () направлено заяву про вчинення кримінальних правопорушень.

На теперішній час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені.

У заяві від 30.06.2023 зазначено про обставини можливого вчинення кримінальних правопорушень, а саме:

25.04.2023 ОСОБА_3 звернувся до Державного бюро розслідувань (далі - ДБР) із заявою про вчинення заступником командира та командиром в/ч НОМЕР_1 , керівниками та слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Краматорську (далі - ТУ ДБР у м. Краматорськ), керівниками та прокурорами Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил кримінальних правопорушень, а саме: дій щодо фальсифікації кримінальних проваджень відносно його підзахисних військовослужбовців в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.05.2023 зобов`язано уповноважених осіб ДБР внести відомості за вказаною заявою.

Проте, керівництво ДБР з перевищенням службових повноважень, заяву ОСОБА_3 від 25.04.2023 направило до ТУ ДБР в м. Краматорськ, уповноваженими особами якого проігноровано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.05.2023 та зареєстровано кримінальне провадження за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 КК України, а не за статтями КК України, які були зазначені в його заяві від 25.04.2023.

У заяві про злочин було зазначено, що прокурор ОСОБА_6 і судді Костянтинівського районного суду ОСОБА_7 та ОСОБА_8 діяли у змові всупереч інтересам служби та в інтересах керівників та слідчих ТУ ДБР у м. Краматорськ, керівників та прокурорів Донецької спеціалізованої прокуратури, службових осіб в/ч НОМЕР_1 .

Тому, в діях керівників ДБР, керівників та слідчого першого слідчого відділу ОСОБА_9 ТУ ДБР у м. Краматорськ, прокурора ОСОБА_6 та суддів Костянтинівського районного суду ОСОБА_7 та ОСОБА_8 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 28, 364, 365, 372, 382 КК України.

Враховуючи викладені обставини, ОСОБА_3 просив визнати неправомірною бездіяльність НАБ України та зобов`язати внести відомості до ЄРДР.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, просив подану ним скаргу розглянути за його відсутності (прохальна частина скарги).

В судове засідання уповноважена особа НАБ України не з`явилася. 07.07.2023 (Вх. №24566/23-Вх) через систему «Електронний суд» до Вищого антикорупційного суду надійшли заперечення від представника НАБ України ОСОБА_10 , які обґрунтовані тим, що 30.06.2023 до НАБ України надійшла заява ОСОБА_3 , однак, у ній не викладено конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення посадовими особами правоохоронних органів та окремими суддями Костянтинівського районного суду корупційних та інших кримінальних правопорушень, здійснення досудового розслідування яких віднесено до підслідності детективів Національного бюро, тому заяву направлено для надання оцінки до органів Державного бюро розслідувань, про що також листом від 04.07.2023 № 112-225/20474 повідомлено заявника. Оскільки наразі заява надіслана для розгляду до органів Державного бюро розслідувань та перебуває у їхньому провадженні, оскарження бездіяльності уповноважених осіб НАБ України не призведе до ефективного поновлення ймовірного порушених прав заявника. Просить відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності скаржника ОСОБА_3 та представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

ІІІ. Мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги з огляду на таке.

Положеннями ч.1 ст.24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п.1 ч.1 ст.303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, настає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Дослідивши зміст скарги та долучених до неї додатків, слідчий суддя встановив таке:

- 03.07.2023 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР;

- до матеріалів скарги додано скріншот сторінки «Gmail», а саме повідомлень ОСОБА_11 , зі змісту якого можна зрозуміти, що 30.06.2023 з електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 » направлено на електронну пошту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » заяву про злочин;

- 07.07.2023 на електронну пошту Вищого антикорупційного суду від представника НАБ України надійшли письмові заперечення (Вх.№24566/23-Вх від 07.07.2023), в яких зазначено, що 30.06.2023 Національним бюро отримано від ОСОБА_3 заяву про злочин, яка зареєстрована за вх. № М-8647, однак оскільки у заяві не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення посадовими особами правоохоронних органів та окремими суддями Костянтинівського районного суду кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів Національного бюро, заява була направлена до Державного бюро розслідувань для розгляду.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, в яких заявником порушено перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, тобто ініційовано здійснення дій, визначених КПК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб НАБ України внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , слідчий суддя зазначає, що інформації, яка викладена останнім у скарзі щодо обставин можливого вчинення кримінальних правопорушень, не достатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування стосовно посадових осіб правоохоронних органів та окремих суддів Костянтинівського районного суду. Слідчий суддя прийшов до висновку про відсутність у заяві про злочин від 30.06.2023 відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення такими особами кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.364, 365, 372, 382 КК України. Також, скаржником не наведено будь-яких вагомих обставин, тобто інформації про події чи факти, які викликали якісь наслідки чи вплинули на щось, не зазначено наявності інших обставин, що становлять об`єктивну сторону складів злочинів, про які йде мова в його заяві, існування яких обґрунтовує необхідність внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1