УХВАЛА

31 липня 2023 року

м. Київ

справа № 299/937/22

провадження № 51 - 4466 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 18 квітня

2023 року, якою залишено без змін вирок Виноградівського районного суду Закарпатської області від 21 листопада 2022 року щодо ОСОБА_5 ,

встановив:

У касаційній скарзі прокурор висуває вимогу про перегляд у касаційному порядку зазначеного судового рішення.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), Верховний Суд дійшов висновку,

що цих вимог кримінального процесуального закону не дотримано.

Так, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі вказується обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення. В обґрунтуванні обов`язково слід навести мотиви, чому особа вважає рішення незаконним, тобто в чому полягає неправильність застосування норм матеріального і/або процесуального права.

Проте прокурор подав касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК);невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Отже, посилаючись на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК, що є підставою для зміни чи скасування такого рішення, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.

Так, прокурор просить скасувати ухвалу Закарпатського апеляційного суду

від 18 квітня 2023 року у зв`язку з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність.

Однак, посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, прокурор не обґрунтовує в чому, враховуючи положення статей 412,

419 КПК, полягає істотність таких порушень при розгляді кримінального провадження судом апеляційної інстанції і яким чином ці порушення перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення, що було би підставою для його скасування відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 438 цього Кодексу.

Також, порушуючи питання про скасування оскаржуваної ухвали апеляційного суду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 438 КПК, прокурор взагалі не зазначає в чому саме полягає неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, з огляду на приписи ст. 413 КПК.

Відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

За таких обставин на підставі ч. 1 ст. 429 КПК колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу прокурора, надавши строк для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 18 квітня 2023 року, якою залишено без змін вирок Виноградівського районного суду Закарпатської області від 21 листопада 2022 року щодо ОСОБА_5 залишити без руху і надати йому строк для усунення вказаних недоліків упродовж десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити останньому, що у разі неусунення недоліків в установлений строк касаційну скаргу йому буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3