Справа № 308/6393/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000035, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000035, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, про накладення арешту на земельні ділянки з кадастровими номерами :03:001:0009, площею 1,0 га, та :02:004:0029, площею 0,2 га. та які належать на праві приватної власності Товариству з обмеженою відповідальністю «Лижна Вершина».

Клопотання мотивоване тим, що зазначені земельні ділянки мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, а зібрана у ході досудового розслідування інформація дає достатні підстави вважати, що на даний момент існують ризики її відчуження та перетворення. Невжиття заходів щодо організації заборони відчуження земельних ділянок може призвести до їх продажу, порушення прав осіб, які набудуть право власності на земельну ділянку, після скасування права власності, та унеможливить повернення земельних ділянок до земель лісового фонду.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно з якою просив суд розглянути клопотання без його участі.

Особа, у володінні якої знаходиться земельна ділянка в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для

забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначені обставини, які повинен врахувати слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна.

Як вбачається з матеріалів справи, відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000035, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 квітня 2023 року.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20.04.2023 року встановлено, що службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області внесено неправдиві відомості до проекту землеустрою щодо відведення у приватну власність земельної ділянки за кадастровим номером :03:001:0008, площею 1,2 га для ведення особистого селянського господарства , розташованої в ур. «Лазок» на території Пилипецької сільської ради Міжгірського району та до наказу №2629-сг від 05.09.2016 «Про затвердження проекту землеустрою та передачу у власність земельної ділянки без зміни цільового призначення», яка згідно інформації Публічної кадастрової карти України та порталу «Карта лісів України» розміщена в межах земель лісогосподарського призначення кварталу 13 виділу 35, та кварталу 13 виділу 17 Ізківського лісництва ДП «Міжгірське лісове господарство».

У відповідності до висновку експерта №СЕ-19/107-21/8148-ЗТ від 07.02.2022 земельна ділянка за кадастровим номером :03:001008 площею 1.2 га., яка перенесена в архів Державного земельного кадастру та утворені земельні ділянки шляхом поділу вищезазначеної земельної ділянки з кадастровими номерами :03:001:0009 площею 1,0 га та :02:004:0029 площею 0,2 га. за їхнім розташуванням до та після зміни її конфігурації, відповідно до документації із землеустрою на дані земельні ділянки накладається на землі лісогосподарського призначення, які знаходяться у постійному користуванні ДП «Міжгірське лісове господарство».

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельні ділянки з кадастровими номерами :02:004:0029 та :03:001:0009 належать Товариству з обмеженою відповідальністю «Лижна Вершина», код ЄРДПОУ 44429644 на праві приватної власності.

Чотирнадцятого квітня 2023 року постановою детектива ТУ БЕБ у Закарпатської області дані земельні ділянки визнані речовими доказами.

Метою арешту зазначених земельних ділянок є їх збереження.

Оскільки арешт допускається на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, то в силу вимог ч. 3 ст. 170 КПК України, він може бути накладений на майно будь-якої особи (у тому числі на майно особи, яка не є підозрюваною), у разі якщо слідчий суддя встановить достатні підстави вважати, що зазначене майно відповідатиме критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

На переконання слідчого судді, матеріалами клопотання доведено, що земельні ділянки з кадастровими номерами :03:001:0009 та :02:004:0029, відповідають критеріям визначеним у ст. 98 КПК України, а також те, що стосовно даних об`єктів існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що прокурором доведено необхідність арешту даних земельних ділянок, а також наявність ризиків їх відчуження та перетворення, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами № :03:001:0009, площею 1,0 га, за № :02:004:0029, площею 0,2 га, які на праві приватної власності належать Товариству з обмеженою відповідальністю «Лижна Вершина», код ЄРДПОУ 44429644, шляхом заборони їх відчуження та користування ними.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1