Справа № 369/9794/23
Провадження №1-кс/369/2149/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.06.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001742, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року старший слідчий СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 , звернулася до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив застосувати до підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів.

Згідно із клопотанням, досудовим розслідуванням встановлено, що 24.06.2023 близько 06 год. 00 хв., більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи разом зі своєю дружиною ОСОБА_7 за місцем спільного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , де між ними на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, пов`язаних з побутовими питаннями, відбувся конфлікт, в ході якого у

ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на умисне вбивство потерпілої ОСОБА_7 шляхом нанесення останній ударів ножем.

Відразу після цього, реалізовуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, керуючись мотивом, що ґрунтувався на раптово виниклих особистих неприязних стосунках, з метою позбавлення життя останньої, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 взявши до рук кухонний ніж, який знаходився на кухні вказаної квартири та наніс не менше чотирьох ударів потерпілій в область грудної клітини зліва, чим спричинив їй тілесні ушкодження у вигляді проникаючих колото-різаних ран грудної клітини з ушкодженням лівої легені, серця та аорти, внаслідок чого ОСОБА_7 померла на місці події.

24.06.2023 о 12 год. 40 хв. ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

24.06.2023 ОСОБА_4 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, обґрунтовується наступними матеріалами:

протоколом огляду місця події від 24.06.2023;

протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24.06.2023;

протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 від 24.06.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.06.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.06.2023;

іншими матеріалами кримінального провадження.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні що свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- згідно з п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі матиме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, відсутні міцні соціальні зв`язки в місці його постійного проживання та на утриманні нікого не має, тому є підстави вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

- згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що оскільки є підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 та знаючи анкетні дані свідків, які вказують на причетність останнього до вчинення кримінального правопорушення, може незаконно впливати на них з метою реабілітації себе як злочинця. Також, ОСОБА_4 може впливати на свідків шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності.

Таким чином, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, інші заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ч. 2 ст. 131 КПК України та більш м`які запобіжні заходи, передбачені ч. 1 ст. 176 КПК України, є недостатніми для забезпечення досягнення дієвості цього провадження та не забезпечать виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, визначеним п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на обставини, що враховуються судом при обранні запобіжного заходу, передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , відсутність міцних соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, в тому числі відсутність в нього утриманців та постійного місця роботи, слідчий просив клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала з підстав викладених в ньому, просила задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, вважає можливим застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме: домашній арешт за місцем реєстрації підозрюваного.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до таких висновків.

Так, слідчим відділом Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001742, відомості про яке 24 червня 2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Згідно протоколу затримання підозрюваного у вчиненні злочину - 24.06.2023 о 12 год. 40 хв. ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

24.06.2023 року ОСОБА_4 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною 1 статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені в ст. 178 КПК України.

Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Зокрема, слідчим суддею встановлено наступні докази, що підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, а саме: протокол огляду місця події від 24.06.2023; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24.06.2023; протокол затримання підозрюваного ОСОБА_4 від 24.06.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 24.06.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 24.06.2023; іншими матеріалами кримінального провадження.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Також, слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати наявним ризики, які передбачені п.п. 1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно випливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Зокрема, ймовірність переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що він не має постійних соціальних зв`язків.

Враховуючи зазначене, з огляду на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, слідчий суддя встановив, що підозрюваний ОСОБА_4 під загрозою застосування максимального покарання та усвідомлюючи невідворотність покарання, з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також, слідчий суддя вважає доведеним заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ймовірність незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 знаючи анкетні дані свідків, які вказують на причетність останнього до вчинення кримінального правопорушення, може незаконно впливати на них з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, що у своїй сукупності свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених ризиків, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, у зв`язку з чим застосовує до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави, так як ОСОБА_4 є підозрюваним у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Жеревпілля, Іванківського району, Київської області, українцю, громадянину України, одруженого, з вищою освітою, пенсіонеру, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 58 діб, тобто до 22 серпня 2023 року (включно).

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання тобто з 15 год. 40 хв. 24 червня 2023 року.

Визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою що до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 15 год. 40 хв. 22 серпня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11