Справа № 559/424/23
Провадження № 1-кс/559/314/2023
УХВАЛА

"21" квітня 2023 р. м. Дубно

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області у складі: слідчої судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР №0000088 від 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор обґрунтовує клопотання тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 08.02.2023 близько 09 год. 24 хв. невідома особа, телефонуючи із абонентських номерів НОМЕР_1 і НОМЕР_2 , представившись працівниками « ІНФОРМАЦІЯ_1 » і зловживаючи довірою ОСОБА_4 , диктуючи останній дії, що необхідно виконати, отримали доступ до її зарплатної банківської карти № НОМЕР_3 і кредитної карти № НОМЕР_4 АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », при цьому заволоділи грошовими коштами останньої в сумі 25893 грн., які знаходились на кредитній картці. В подальшому, 10.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Дубенського міськрайонного суду про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю проведено тимчасовий доступ до речей і документів, які знаходяться у володінні ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », і отримано інформацію, відповідно до якої абонентські номери НОМЕР_1 і НОМЕР_2 , з яких здійснювались дзвінки та користувачами вчинялися шахрайські дії, надані в користування згідно договору № ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Також встановлено, що ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », директором, якого є ОСОБА_5 , юридична адреса: АДРЕСА_1 , відповідно до договору № від 22.04.2022, отримують послуги за адресою: АДРЕСА_2 . В ході досудового розслідування кримінального провадження, проведено аналіз договору № від 22.04.2022, укладеного між ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » і ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », встановлено, що в користуванні ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » наявні більш, ніж 100 абонентських номерів, серед яких наявні й багатолінійні, що може свідчити про вчинення протиправних дій шляхом викликів, під час яких зловживаючи довірою громадян, здійснюється заволодіння грошовими коштами останніх. Є підстави вважати, що вищевказані абонентські номери є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, тому з метою досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вищезазначеного факту є необхідність у встановленні заборони ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » будь-яким чином розпоряджатись і використовувати вищевказані абонентські номери, що може призвести до їх приховування, зникнення, втрати, пошкодження, знищення, передачі, відчуження вказаного майна, наявна необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а саме: арешту абонентських номерів НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що перебувають у користуванні за договором у ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », оскільки у випадку не накладення арешту, неможливо буде провести судові експертизи з метою отримання доказів причетності ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » до вчинення злочину.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання з викладених у ньому підстав і просить накласти арешт на абонентські номери НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що перебувають у користуванні за договором у ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », щоб за їх допомогою не вчинялися більше шахрайські дії. Арешт просить накласти з підстави збереження речових доказів згідно п.1 ч.2 ст. 170 КПК України і з посиланням пп.14 п.36, пп.6 ст.38 Постанови КМУ №295 від 11.04.2012 «Про затвердження правил надання та отримання телекомунікаційних послуг, що споживачі під час замовлення та/або отримання послуг зобов`язані не здійснювати зловмисні виклики, не замовляти, не пропонувати розсилання та не розповсюджувати спам; що оператори, провайдери мають право на відключення на підставі рішення суду кінцевого обладнання, якщо воно використовується абонентом для вчинення протиправних дій або дій, що загрожують інтересам національної безпеки. При цьому прокурор визнає, що відповідним кінцевим рішенням у кримінальному провадженні є вирок.

ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » і ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » належно повідомлені про день, час і місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, заяв чи клопотань не подали. Їх неприбуття в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вислухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, зроблено висновок, що клопотання не підлягає до задоволення.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення… Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження...

Пунктом 1.ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів. Як на підставу арешту з метою збереження речового доказу посилається і прокурор.

Згідно ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, прокурор просить накласти арешт безпосередньо на номери телефонів (не апарати, не сім-карти, не гроші на рахунку ітд.), але вони не є матеріальними об`єктами, ризики того, що ці номери пошкодять, знищать ітд. фізично неможливі, в розуміння ст.98 КПК - це не доказ, на який може бути накладено арешт з метою збереження.

Дійсно, існує підзаконний нормативно-правовий акт, що дозволяє оператору, провайдеру відключити кінцевого обладнання, але це можливе лише на підставі рішення суду. Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. За п.18 ч.1 ст. 3 КПК України - слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тобто не здійснює розгляд справи по суті. В кримінальному провадженні, в якому навіть не оголошена підозра нікому і не йдеться про мінімальний рівень обґрунтованості, ухвала слідчого судді суду про накладення арешту на майно не може виконати роль рішення суду першої інстанції по суті справи, оскільки це суперечить порядку, встановленому КПК України, тому посилання прокурора на постанову КМУ №295 від 11.04.2012 не заслуговує на увагу.

Згідно ч.3 ст.170, ч.1 ст.173 КПК України арешт майна з метою збереження речових доказів накладається на майно будь-якої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та є необхідність арешту, бо існують ризики, передбачені абз.2 ч.1 ст.170 КПК України. Оскільки майно, на яке просять накласти арешт, не відповідає вищезазначеним критеріям, то в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.131-132, 170-173, 309 КПК України,-

УХВАЛИВ:

у задоволенні клопотання прокурора Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР №0000088 від 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, про арешт майна відмовити.

Повний текст ухвали виготовлено 21.04.2023.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідча суддя ОСОБА_1