Справа № 643/9386/23
Провадження № 1-кс/643/1177/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові погоджене прокурором клопотання слідчого ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003189 від 09.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003189 від 09.09.2023 за ч. 4 ст. 186 КК України, яким встановлено, що 08.09.2023 приблизно о 13:00 біля будинку за адресою: м. Харків, вул. Бучми, 8Б, невідома особа, відкрито, у період дії воєнного стану, заволоділа золотим ланцюжком, який належить потерпілій ОСОБА_4 , завдавши потерпілій матеріальної шкоди.

08.09.2023 в період часу з 14:25 до 15:00 проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , біля якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно в присутності понятих видала хрестик із золота.

Вилучений під час огляду місця події від 08.09.2023 хрестик із золота належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна (шляхом позбавлення права відчуження та розпорядження), вилученого в ході огляду місця події, оскільки вилучене майно має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використане в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості його знищення або переховування.

До клопотання слідчим додано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без її участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо відкритого викрадення чужого майна, вчиненого під час воєнного стану внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 186 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 08.09.2023 в період часу з 14:25 до 15:00 проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , біля якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно в присутності понятих видала хрестик із золота.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вказаний хрестик належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 11.09.2023 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Клопотання надійшло до суду 13.09.2023, подано на відділення поштового зв`язку 11.09.2023 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до суду слідчим дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що вилучене майно є речовим доказом та безпосереднім предметом злочину, проте проведення комплексу слідчих дій не повинно перешкоджати власникам користуватись ним, при цьому останні можуть та зобов`язані забезпечити доступ експерта до вказаного майна.

Слідчий суддя вважає за необхідне ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність у разі вчинення незаконних дій з арештованим майном, передбачену ст. 388 КК України та зобов`язати останню надати органу досудового розслідування чи прокурору відповідне майно в разі призначення його дослідження (експертного чи дослідження фахівця).

Отже клопотання про накладення арешту шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 11.09.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: хрестик із золота, шляхом позбавлення права відчуження та розпорядження вказаним майном.

Вилучене майно негайно повернути власнику майна, з покладенням на неї обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та зобов`язати останню надати органу досудового розслідування чи прокурору вказане майно в разі призначення його дослідження (експертного чи дослідження фахівця).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1