ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2869/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" серпня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю підозрюваної ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 332 КК України у кримінальному провадженні № 0000464 від 1 лютого 2023 року,

в с т а н о в и в :

до Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з обов`язком носіння електронного засобу контролю у кримінальному провадженні № 0000464.

В клопотання захисник обґрунтовує необхідність зміни запобіжного заходу тим, що на момент звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу ризики передбачені ст. 177 КПК України значно зменшились, а деякі взагалі зникли. Зокрема:

- ризик переховування ОСОБА_3 відсутній, оскільки вона раніше не судимою, має постійне місце проживання та постійне місце роботи за яким характеризується позитивно, до кримінальної відповідальності не притягалась, що свідчить про відсутність кримінальних зв`язків, які б в майбутньому могли б надати їй допомогу в переховуванні, легалізації за підробленими документами на території України та за її межами, є військовою особою, що унеможливлює її виїзд закордон, а наявність комендантської години, чисельну кількість блокпостів та патрулів з числа правоохоронних органів та військових унеможливлює переховування підозрюваної в разі обрання їй запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою;

- під час досудового розслідування слідчі та оперативні органи отримали вичерпний перелік інформації та доказів в тому числі документів які вважали за потрібне отримати, що приєднані до матеріалів кримінального провадження. За наслідками вилучених документів, телефонів комп`ютерної техніки будуть проведені експертизи, тому ризик, що підозрювана може знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення відсутній;

- вплив на свідків не можливий та є лише припущенням органу досудового розслідування;

- підозрювана ОСОБА_3 не обізнана про форми та методи слідчої та оперативно-розшукової діяльності, не має спеціальної освіти в такій галузі та не володіє методами скритного пересування, переховування, вербування, виготовлення підроблених документів, не має знайомств в судовій чи правоохоронній системі, які б могли вплинути на хід досудового розслідування у кримінальному провадженні, що свідчить про відсутність ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом;

- ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється відсутній, так як, ОСОБА_3 раніше не судима, має постійне місце проживання та постійне місце роботи за яким характеризується позитивно, за час роботи на військовій службі зарекомендувала себе з позитивного боку, до кримінальної відповідальності не притягалась, що свідчить про відсутність кримінальних зв`язків.

Окрім того, захисник ОСОБА_4 зазначив, що повідомлення про підозру не містить чіткого переліку учасників злочинної організації, яких повинно бути п`ять та більше є тільки перелік співучасників злочинів і дії яких слідство здебільшого кваліфікує як просту співучасть; ієрархічність не визначена і ця ознака підмінена описом розподілу функцій учасників групи; зорганізованість за попередньою змовою взагалі не розкрита так як не описано коли і при яких обставинах члени злочинної організації познайомились, де і при яких обставинах зорганізувались.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисник підтримали клопотання та просили його задовольнити в повному обсязі.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на безпідставність доводів сторони захисту та передчасність звернення з клопотанням, зазначив, що на сьогоднішній день слідчі дії тривають, в ході досудового розслідування було встановлено близько 270 людей, які незаконно перетнули кордон за допомогою цієї злочинної організації, просив відмовити у його задоволенні.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження та дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Групою слідчих СВ Дарницького ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000464, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 1 лютого 2023 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 332 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

До клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання.

До клопотання та у судовому засіданні стороною захисту будь-яких доказів, що стосуються предмету доказування, слідчому судді не надано.

За змістом ч. 2 статті 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Частиною 2 зазначеної статті встановлено, що у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

На підставі ч. 6 статті 9 КПК України, виходячи з рівності прав сторін кримінального провадження на реалізацію процесуальних прав (ч. 2 ст. 22 КПК України), а також враховуючи положення ч. 5 ст. 201 КПК України, можна зробити висновок, що підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду під час застосування/продовження запобіжного заходу, або істотна змінились обставин, які стали підставою для застосування запобіжного заходу.

Як вбачається зі змісту клопотання та ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 26 липня 2023 року ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 332 КК України, а саме в ході досудового розслідування встановлено обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: у сприянні незаконному переправленні осіб через державний кордон України усуненням перешкод, будучи службовою особою з використанням службового становища, з корисливих мотивів злочинною організацією.

Отже, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до тринадцяти років.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 липня 2023 року до підозрюваної ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК України).

Відповідно до положень ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 84 КПК України встановлено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст. 85 КПК України).

Стаття 92 КПК України встановлює обов`язок доказування, зокрема, обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом (ч. 1 ст. 93 КПК України).

Частина 3 статті 93 КПК України визначає, що сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 201 КПК України до клопотання підозрюваного про зміну запобіжного заходу мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обґрунтовує доводи клопотання.

Отже, обов`язок доказування щодо виникнення підстав для зміни застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу в цьому випадку покладається на сторону захисту, яка звернулася до суду з цим клопотанням.

Домашній арешт у його співвідношенні до запобіжного заходу у виді тримання під вартою вбачається, що це менш суворий запобіжний захід, а за вимогами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування будь-якого запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стороною захисту, враховуючи положення КПК України щодо самостійного обстоювання своїх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів, не надано слідчому судді доказів на підтвердження своїх доводів, зокрема, щодо відсутності передбачених ст. 177 КПК України ризиків, які були встановлені слідчим суддею під час застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо виникнення нових обставин, які не були предметом судового розгляду під час застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу.

Зазначені стороною захисту доводи у цьому клопотанні фактично дублюються із тими, які вже були предметом розгляду слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, а переоцінка їх іншим слідчим суддею не допускається.

З огляду на викладене, враховуючи відсутність належних доказів на підтвердження заявлених в клопотанні вимог, в ході розгляду клопотання слідчим суддею не було встановлено вагомих нових обставин для зміни підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою на менш суворий вид запобіжного заходу по відношенню до тримання під вартою - домашній арешт.

Враховуючи викладене, стороною захисту не доведено, що ризики, існування яких стало підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_3 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наразі зменшилися або взагалі відсутні, не доведено, що наразі існують нові обставини, які не були предметом розгляду під час застосування запобіжного заходу та які виправдовують зміну запобіжного заходу на більш м`який у виді домашнього арешту та що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_3 .

Таким чином, клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з обов`язком носіння електронного засобу контролю у кримінальному провадженні № 0000464 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 177, 178, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 332 КК України у кримінальному провадженні № 0000464 від 1 лютого 2023 року, залишити без задоволення.

Ухвала набирає чинності з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1