У Х В А Л А

Іменем України

02 серпня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури у м. Києві ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за кримінальним провадженням №0000056 від 06.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

за участю

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:

02.08.2023 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000056 від 06.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а саме у невстановлений слідством дату, час та місці, у ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виник спільний злочинний умисел спрямований на реалізацію протиправної діяльності у сфері незаконного збуту психотропних речовин за попередньою змовою групою осіб.

Реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив та маючи спільний намір збагатитися за рахунок вчинення злочинів у сфері незаконного обігу психотропних речовин, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , в невстановлений час та дату, перебуваючи в невстановленому місці, отримали від невстановленої досудовим розслідуванням особи - порошкоподібну речовиною світло-рожевого та рожевого кольорів, що містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, загальною масою 2, 921 г., що є великим розміром, а тим саме незаконно придбали психотропну речовину з метою збуту, яку в подальшому у невстановлений слідством дату, час та місці разом розфасували у поліетиленові зіп-пакети та в подальшому перенесли за місцем свого спільного фактичного проживання: АДРЕСА_1 , де почали незаконно зберігати вказану психотропну речовину з метою збуту.

В подальшому, 08.06.2023 року під час проведення працівниками поліції обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично спільно мешкають ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , виявлено та вилучено - заздалегідь розфасованих 14 (чотирнадцять) зіп-пакетів із порошкоподібною речовиною світло-рожевого та рожевого кольорів, що містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, загальною масою 2, 921 г., що є великим розміром, яку ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , незаконно придбали та зберігали з метою збуту.

08.06.2023 року о 17:50 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

09.06.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 10.06.2023 року ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 06.08.2023 року.

01.08.2023 року керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 3х місяців, тобто до 09.09.2023.

Обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , висновками експерта, речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Строк дії ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 10.06.2023 року про тримання ОСОБА_5 під вартою закінчується 06.08.2023 року, втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні, не вбачається можливим, оскільки необхідно провести ряд слідчих дій направлених на повне, об`єктивне, всебічне та неупереджене розслідування зазначеного кримінального провадження, а саме: отримати та долучити до матеріалів справи висновок судової експертизи матеріалів, речовин та виробів; завершити заходи щодо розсекречування матеріалів проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні; виконати вимоги ст.290 КПК України; вручити та скерувати обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження до суду, в порядку ст.291 КПК України.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність продовження ОСОБА_5 строку дії застосованого останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_5 у межах строків досудового розслідування, тобто до 09.09.2023 року, з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 грн.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити і продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, оскільки строк досудового розслідування продовжено, а запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного, неможливо.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_7 та підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків на які посилається прокурор, оскільки у підозрюваного є місце реєстрації та проживання у місті Києві, родина, а саме мати та бабуся, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків. Просили обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000056 від 06.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України.

08.06.2023 року о 17:50 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

09.06.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 10.06.2023 року ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 06.08.2023 року.

01.08.2023 року керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 3х місяців, тобто до 09.09.2023.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч.3 ст.197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від шести до десяти років позбавлення волі, і розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вказана позиція узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Стороною захисту не доведена наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного за місцем проведення досудового слідства. Слідчому судді з боку сторони захисту не надано належних доказів того, що підозрюваний ОСОБА_5 проживав за місцем реєстрації, має тісний зв`язок зі своєю родиною, яка зможе його матеріально підтримувати в разі застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Так, під час розгляду клопотання підозрюваний вказував, що останнім часом спочатку проживав разом зі своєю співмешканкою, підозрюваною за вказаним кримінальним провадженням - ОСОБА_8 , за місцем проживання останньою, а після переїзду до м. Києва вони разом орендували житло, відомостей, які б свідчили що підозрюваний працював, також слідчому судді надані не були, що у сукупності не свідчать про відсутність ризику переховуватись від слідства та суду.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Наявний також ризик продовження злочинної діяльності, враховуючи, що підозрюваний офіційно не працює, не має будь якого джерела доходу, що свідчить про наявність ризику вчинення останнім інших кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, з метою здобуття засобів існування та особистого збагачення, оскільки знаючи про високий попит серед наркозалежних осіб вищевказаних заборонених предметів та отримання легкого заробітку, що у подальшому може спровокувати останнього на продовження своєї злочинної діяльності, а саме збуту наркотичних та психотропних речовин.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризику визначеного п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу, суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, оскільки необхідно провести ряд слідчих дій направлених на повне, об`єктивне, всебічне та неупереджене розслідування зазначеного кримінального провадження, а саме: отримати та долучити до матеріалів справи висновок судової експертизи матеріалів, речовин та виробів; завершити заходи щодо розсекречування матеріалів проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні; виконати вимоги ст.290 КПК України; вручити та скерувати обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження до суду, в порядку ст.291 КПК України, а також суд враховує дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який має надзвичайно високий ступень небезпеки, зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Вирішуючи питання про строк на який має буди продовжено запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що строк досудового розслідування продовжено до 09 вересня 2023 року, а тому і строк дії запобіжного заходу має бути продовжено до 09 вересня 2023 року.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно до ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи наведені норми, суд при обранні запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, визначає розмір застави, передбачений за тяжкий злочин, який вважає буде достатнім для забезпечення виконання покладених на підозрюваного обов`язків, враховуючи його майновий стан, данні про особу, обставини справи та встановлені судом ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та який дорівнюватиме сумі в розмірі 214 720 грн.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , в разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду, прокурора, слідчого; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду, які покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили, і прямо передбачає тримання ОСОБА_5 під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури у м. Києві ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за кримінальним провадженням №0000056 від 06.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 09 вересня 2023 року включно.

Ухвала діє до 09 вересня 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214720 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача , МФО: 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Києві, рахунок UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати на виклики до суду, прокурора та слідчого; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Перелічені обов`язки покласти на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1