Провадження № 1-кс/761/7631/2023
У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ "ГРИНЕР" (), про скасування арешту, накладеного ухвалою Київського апеляційного суду від 02.02.2023 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000019 від 07.09.2022

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

В своєму клопотанні заявник зазначає, що ухвалою Київського апеляційного суду від 02.02.2023, по справі № 761/28927/22, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000019 від 07.09.2022, було накладено арешт на майно, яке було вилучене у ТОВ "ГРИНЕР" () в період з 14 грудня - 21 грудня 2022 року під час проведення обшуку нежитлових приміщень, офісних приміщень, адміністративних будівель, терміналів, складських приміщень, які знаходяться за адресою: Одеська обл., Лиманський р-н., Визирська сільська рада, с. Визирка, земельні ділянки за кадастровими номерами: :01:003:0466; :01:003:0502; :01:003:0509; :01:003:0469; :01:003:0504; :01:003:0503; :01:003:0493, а саме:

- кукурудзу 3 класу 2021 року врожаю, в загальному обсязі 453 786, 00 кг, яка рахується за відправником ТОВ «ГРИНЕР» (), що фактично зберігається в зернових терміналах ТОВ «ТІС - ЗЕРНО» ();

- ячмінь 3 клас 2021 року врожаю, в загальному обсязі 568 500, 00 кг, яка рахується за відправником ТОВ «ГРИНЕР» (), що фактично зберігається в зернових терміналах ТОВ «ТІС - ЗЕРНО» ().

На думку заявника арешт на майно накладено необґрунтовано, а відтак просить слідчого суддю його скасувати.

В судовому засіданні представник заявника просив задовольнити клопотання з підстав наведених у ньому та скасувати арешт, який накладено на майно належне ТОВ "ГРИНЕР".

Прокурор будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення представника заявника, проаналізувавши доводи клопотання, вивчивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, головним підрозділом детективів БЕБ України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000019 від 07 вересня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.3 ст.212; ч.2 ст. 205-1 Кримінального кодексу України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 26 грудня 2022 року (справа №761/28927/22 провадження №1-кс/761/16242/2022) було відмовлено в задоволенні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про накладення арешту на майно в рамках вказаного кримінального провадження, а саме на майно, що було тимчасово вилучене під час обшуку нежитлових приміщень, офісних приміщень, адміністративних будівель, терміналів, складських приміщень, які використовуються ТОВ «ТІС-МІНДОБРИВА», ТОВ «ДП ВОРЛД ТІС ПІВДЕННИЙ», ТОВ «ТІС-ВУГІЛЛЯ», ТОВ «ТІС-ЗЕРНО», ТОВ «ТІС-РУДА», в період з 14 грудня 2022 по 21 грудня 2022 року. Вказаною ухвалою було визначено перелік майна, щодо якого судом було відмовлено в арешті.

Серед іншого, вказаною вище ухвалою судом було відмовлено в арешті майна ТОВ "ГРИНЕР" ().

В подальшому, Київським апеляційним судом 02.02.2023 розглянуто апеляційну скаргу сторони обвинувачення на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 26 грудня 2022 року (справа №761/28927/22 провадження №1-кс/761/16242/2022) про відмову в задоволенні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про накладення арешту на майно в рамках вказаного кримінального провадження. Київським апеляційним судом ухвалою від 02.02.2023 апеляційну скаргу сторони обвинувачення задоволено, ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 26 грудня 2022 року скасовано, а на зазначене вище майно накладено арешт.

Зі змісту ухвали вбачається, що арешт на зерно було накладено з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Накладення арешту на майно можливе лише за умови наявності підстав вважати, що воно є доказом злочину, що повинно бути встановлено в судовому порядку на підставі достатніх й допустимих доказів, наданих слідчим.

Як вбачається з наданих заявником документів, матеріали кримінального провадження не містять жодного доказу того, що арештоване майно набуто ТОВ "ГРИНЕР" (). у власність будь-яким протиправним шляхом або внаслідок вчинення кримінального чи правопорушення.

Відповідно до Постанови Європейського Суду з прав людини від 09 червня 2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Європейським Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності та не було свавільним.

Окрім того, Європейський суд через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення «Іатрідіс проти Греції»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

З наявних у слідчого судді матеріалів клопотання не вбачається, що арештоване майно, яке належить ТОВ "ГРИНЕР" (), набуто кримінально протиправним шляхом, або отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Сільськогосподарська продукція, арештована в рамках кримінального провадження, не може бути знаряддям вчинення таких кримінальних правопорушень, а є виключно об`єктом здійснення підприємницької діяльності ТОВ "ГРИНЕР" ()..

Також, сільськогосподарська продукція не може розцінюватись як об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Відповідно до ч.2 ст. 184 ЦК України річ є визначеною родовими ознаками, якщо вона має ознаки, властиві усім речам того ж роду, та вимірюється числом, вагою, мірою. Річ, що має лише родові ознаки, є замінною.

Сільськогосподарська продукція, а саме: кукурудза та ячмінь, не може бути визначена індивідуальними ознаками, вона має ознаки, властиві усім речам того ж роду (виду), вимірюється сільськогосподарська продукція (у випадку товарного сільськогосподарського товариства) тільки вагою, та є замінною.

Як зазначає заявник, та що не було спростовано прокурором чи слідчим, сільськогосподарська продукція, яка зберігається у складських приміщеннях та зернових терміналах вищевказаних Товариств, в процесі їх господарської діяльності вже неодноразово замінювалася на іншу, що відповідає таким же якісним характеристикам та виду, культурі та/або сорту та класу. Тобто, майно ТОВ "ГРИНЕР" () неможливо відокремити від майна інших власників аналогічних якісних характеристик, що зберігається в складських приміщеннях та зернових терміналах вищевказаних товариств.

Враховуючи викладене, майно ТОВ "ГРИНЕР" () не може виступати доказом в розумінні ст. 98 КПК України та жодним чином не може підтверджувати факт здійснення кримінального правопорушення.

Щодо спеціальної конфіскації, то стаття 96-2 КК України, передбачає виключні випадки застосування спеціальної конфіскації. Так, з матерілів клопотання не вбачається, що майно ТОВ "ГРИНЕР" () має ознаки визначені ст. 96-2 КК України.

Крім того, згідно вимог ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Положеннями ч. 5 ст. 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики європейського суду з прав людини.

Разом з цим, ЄСПЛ у рішеннях у справах «Амюр проти Франції» «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Украша-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» вказав, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються та метою, якої прагнуть досягти через вжиття таких заходів.

Так, у відповідності до усталеної практики ЄСПЛ в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення ЄСПЛ у справі «Іатрідіс проти Греції» від 25.03.1999). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення ЄСПЛ у справі «Антіш проти Франції» від 22.09.1994, «Кушоглу проти Болгарії» від 10.05.2007).

Крім того, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі ст. 1 Протоколу № 1 Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» від 23.09.1982) Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986).

Водночас, у п. 38 рішення по справі «Ісмайлов проти Росії» від 16.10.2008 ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Аналогічна правова позиція відображена ЄСПЛ, як у справі «Бакланов проти Росії», так і в справі «Фрізен проти Росії», в яких суд зазначив що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар» для особи.

Разом з цим, як вбачається з вищевикладеного, накладений у даному кримінальному провадженні такий захід забезпечення як арешт майна належного ТОВ "ГРИНЕР" () жодним чином не сприяє швидкому, повному та неупередженому розслідуванню у кримінальному провадженні та будь-яким чином не пов`язаний з розслідуванням конкретного злочину, оскільки посадовим особам ТОВ "ГРИНЕР" () не було повідомлено про підозру, не здобуто жодних доказів незаконності набуття ТОВ "ГРИНЕР" () арештованого майна.

В той же час накладення арешту на істотно великий обсяг зернової продукції за відсутності беззаперечних даних щодо причетності власників до вчинення кримінального правопорушення може призвести до несприятливих наслідків на міжнародному рівні з приводу виконання умов Чорноморської зернової угоди, (укладена між Україною, Туреччиною та Організацією Об`єднаних Націй у липні 2022 року у Стамбулі (Туреччина).

Також, слідчий суддя вважає що подальше накладення арешту на зазначене майно порушує принцип розумності і співрозмірності обмеження права власності з завданням кримінального провадження.

Пунктом 2 ч. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справи від 07.02.2014 р. зазначено:

«Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому таке майно може перебувати, як у згаданих осіб так і в інших фізичних або юридичних осіб.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна».

Згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України (підстави застосування спеціальної конфіскації майна).

Таким чином, окрім факту належності майна до предмету злочину, використання його як засобу чи знаряддя вчинення злочину чи одержання внаслідок вчинення злочину та/або встановлення, що воно є доходами від такого майна, для застосування арешту майна орган досудового розслідування повинен був довести, що ТОВ "ГРИНЕР" () здобуло майно незаконно.

Натомість, жодних відомостей щодо дослідження цих фактів та доказів, які підтверджують наявності у арештованого майна таких ознак, на даний час не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на майно накладено необґрунтовано, а тому клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ "ГРИНЕР" (), про скасування арешту, накладеного ухвалою Київського апеляційного суду від 02.02.2023 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000019 від 07.09.2022, підлягає задоволенню.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ "ГРИНЕР" (), про скасування арешту, накладеного ухвалою Київського апеляційного суду від 02.02.2023 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000019 від 07.09.2022 - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 02.02.2023 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000019 від 07.09.2022 на майно, яке було вилучене у ТОВ "ГРИНЕР" () в період з 14 грудня - 21 грудня 2022 року під час проведення обшуку нежитлових приміщень, офісних приміщень, адміністративних будівель, терміналів, складських приміщень, які знаходяться за адресою: Одеська обл., Лиманський р-н., Визирська сільська рада, с. Визирка, земельні ділянки за кадастровими номерами: :01:003:0466; :01:003:0502; :01:003:0509; :01:003:0469; :01:003:0504; :01:003:0503; :01:003:0493, а саме:

- кукурудзу 3 класу 2021 року врожаю, в загальному обсязі 453 786, 00 кг, яка рахується за відправником ТОВ «ГРИНЕР» (), що фактично зберігається в зернових терміналах ТОВ «ТІС - ЗЕРНО» ();

- ячмінь 3 клас 2021 року врожаю, в загальному обсязі 568 500, 00 кг, яка рахується за відправником ТОВ «ГРИНЕР» (), що фактично зберігається в зернових терміналах ТОВ «ТІС - ЗЕРНО» ().

Скасувати заборону будь-яким фізичним особам, юридичним особам, терміналам, приватним та державним органам, службовим особам зазначених суб`єктів господарської діяльності, вчиняти будь-які дії щодо відчуження, розпорядження та/або користування майном, здійснення його продажу, переміщення, транспортування, вивезення, зміни власників, користувачів та розпорядників, стосовно зазначеного майна ТОВ "ГРИНЕР" ().

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1