Справа № 953/8487/23
н/п 1-кс/953/7082/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню №0001746 від 27.07.2023, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Куп`янськ Харківської області, громадянинку України, із середньою освітою, не одруженому, який має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , осіб похилого віку, непрацездатних осіб на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 18.03.2008 Куп`янським районним судом Харківської області за ч. 2 ст.186, ч.3 ст.185, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк до 5 років, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбуття покарання із випробувальним строком 2 роки; 07.10.2008 Куп`янським міським судом Харківської області за ч.3 ст.185, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк до 5 років 3 місяців; 29.11.2012 Полтавським районним судом Полтавської області за ст. 391, ст.71, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 71 КК України до позбавлення волі на строк 1 рік та 6 місяців; 06.04.2015 Ковельським міським судом Волинської області за ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст.358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 70, ст. 72 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки, вироком Апеляційного суду Волинської області від 11.06.2015 відмінено вирок Ковельського міського суду Волинської області від 06.04.2015 та призначено покарання по ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст.358, ч. 1 ст. 70 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки 6 місяців; 25.10.2017 Шевченківським районним судом міста Львова за ч.1 ст. 91, ст.71 КК України до позбавлення волі на строк 2 роки 4 місяці; 06.11.2018 Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 5 ч.2 ст.185, ч.4 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк 5 років,

підозрюваний у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

13 вересня 2023 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001746 від 27.07.2023, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення вказує, що СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0001746 від 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 19.07.2023 приблизно о 19.30, ОСОБА_5 , знаходячись у приміщенні гіпермаркету «Сільпо» у ТРЦ «Нікольський», в якому здійснює свою господарську діяльність ТОВ «Сільпо фуд», розташованому за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 42, маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, введеного в дію Указом Президента України ОСОБА_9 №64/2022 від 24.02.2022, неодноразово продовженого, у тому числі Указом Президента України ОСОБА_9 № 254/2023 від 01.05.2023 на всій території України, суб`єктивно усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно взяв з полиці, тим самим таємно викрав сироватку ТМ «Elseve Hyaluron Plump» філлер зволожуючий, об`ємом 150 мл, вартістю 369,00 грн, у кількості 2 шт., загальною вартістю 738,00 грн ; сир ТМ «Veldhuyzen Kaas Maasdam 45%» вагою 0, 904 кг, вартістю 541,50 грн.; сироватку для обличчя ТМ «Garnier Skin Naturals» з екстрактом алое об`ємом 30 мл, у кількості 1 шт., вартістю - 429,00 грн; сир ТМ « КОМО» сметанковий, вагою 1,03 кг, вартістю - 410, 97 грн.; шампунь для чоловіків ТМ «Shauma», об`ємом 400 мл, вартістю 139,00 грн, у кількості 3 шт., загальною вартістю - 417,00 грн; шоколад молочний ТМ «Roshen» «Lachmi» із лісним горіхом та карамельною начинкою, вагою 295 г, вартістю 134,00 грн, у кількості 3 шт., загальною вартістю - 402,00 грн.; морозиво ТМ «Tonitto» з какао і шоколадом, вагою 500 г, вартістю 199 грн, у кількості 2 шт., загальною вартістю - 398,00 грн.; експрес кондиціонер ТМ «Gliss Split Hair Miracle», об`ємом 200 мл, вартістю 199,00 грн, у кількості 2 шт., загальною вартістю - 398,00 грн.; форель слабосолона ТМ «Премія», вагою 300 г, вартістю - 389,00 грн.; сьомга слабосолона ТМ «Премія», вагою 300 г, вартістю - 389,00 грн.; кава мелена смажена ТМ «L`OR Espresso Splendente», вагою 52 г, вартістю 179,00 грн, у кількості 2 шт., загальною вартістю - 358,00 грн.; дезодорант роликовий ТМ « Byphasse» з квітами бавовни, об`ємом 50 мл, вартістю -155,00 грн., у кількості 2 шт., загальною вартістю - 310 грн.; спрей ТМ «Elseve» 10 в 1 для освітлення, мелірування блонд волосся, об`ємом 150 мл, вартістю 259,00 грн.; дезодорант твердий ТМ «Old Spice» «Tigerclaw», об`ємом 50 мл, вартістю 124,00 грн, у кількості 2 шт., загальною вартістю - 248,00 грн.; суміш для напою суха ТМ «Nesquik» з какао, вагою 380 г, вартістю 79,00 грн, у кількості 3 шт., загальною вартістю - 239,37 грн.; спрей кондиціонер ТМ « Nature Box Repair Avocado Oil», об`ємом 200 мл, вартістю 229,00 грн.; кава розчинна ТМ «Carte Noire Caramel» сублімована, вагою 120 г, вартістю 219,00 грн.; морозиво ТМ «Три ведмеді Monaco Desert» ягідний мільфей, вагою 500 г, вартістю - 209,00 грн.; шампунь розкіш ТМ «Elseve» 6 олій, об`ємом 400 мл, вартістю - 199,00 грн.; шампунь ТМ «Clear», активспорт 2в1 чоловічий, об`ємом 400 мл, вартістю - 179,00 грн.; шампунь олія ТМ «Fructis» потрійне відновлення, об`ємом 400 мл, вартістю- 174,00 грн.; шампунь ТМ «Fructis» ріст на повну силу для ослабленого волосся, об`ємом 400 мл, вартістю - 174,00 грн.; морозиво ТМ « Три ведмеді» чорничний тарт, вагою 500 г, вартістю - 169,00 грн.; дезодорант гелевий ТМ «Old spice» антиперспирант «Whiterwater», об`ємом 70 мл, вартістю - 159,00 грн; чай чорний ТМ « Dilmah» «Mojito Strawberry», вагою 90 г, вартістю - 154,00 грн.; шоколад білий ТМ «Munz» з малиною, вагою 100 г, вартістю - 149,00 грн.; шоколад молочний ТМ «Roshen» з цілим мигдалем «Lachmi», вагою 90 г, вартістю 41,79 грн., у кількості 3 шт., загальною вартістю - 125,37 грн.; чай чорний ТМ «Twinings» «Wild berries» в якому містяться 25 пакетиків, вагою по 2 г, вартістю - 119,0 грн.; крем ТМ «Nivea» для рук зволоження і живлення, об`ємом 75 мл, вартістю 74,49 грн.; чай чорний ТМ «Dilmah» «Blueberry I Vanilla» в якому містяться 20 пакетиків, вагою по 1,5 г, вартістю - 59,99 грн.; кетчуп ТМ «Торчин» чилі пастеризований, вагою 380 г, вартістю - 34,69 грн.; крем для рук ТМ «Fozhimei Chamomile», вагою 80 г, вартістю - 28,99 грн.; морозиво ТМ « Ласунка» «Banket» пломбір зі смаком жувальної гумки, вагою 500 г, вартістю - 179,00 грн.; індиче філе охолоджене, вагою 4,5 кг, загальною вартістю - 1300,50 грн.; торт ТМ «ВК» Естерхазі», вагою 0,280 кг, вартістю- 181,72 грн.

Після чого, ОСОБА_10 , вийшов з гіпермаркету, пройшовши повз касову зону, не сплативши за товар, таким чином покинув місце вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном, обернувши його на свою користь та розпорядився ним у подальшому на власний розсуд, тим самим спричинивши ТОВ «Сільпо фуд» матеріальну шкоду, згідно з висновком експерта №21717 від 10.08.2023, на загальну суму 10045,19 грн.

12.09.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий вказує, що під час проведення досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри.

На даний час у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на зазначане, сторона обвинувачення вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даній стадії кримінального провадження в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_10 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваним, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави.

Сторона захисту у судовому засіданні проти повідомленої підозри не заперечувала, разом з цим, під час розгляду даного клопотання прохала слідчу суддю врахувати соціальні зв"язки підозрюваного, те, що він має постійне місце проживання та цивільну дружину, яка є інвалідом, та обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані матеріали та документи у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

З наданих матеріалів встановлено, що Харківським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001746 від 27.07.2023.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України внесені до ЄРДР 27.07.2023 за фактом того, що 27.07.2023 до ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за фактом того, що 19.07.2023 невстановлена особи вчинила крадіжку товару, вчинену в умоваї воєнного стану у магазині «Сільпо» у ТРЦ «Нікольський» за адресою: м.Харків, вул.Пушкінська, 2А, чим спричинила матеріальну шкоду на суму 10045,19 гривень (ЖЄО 11414 від 27.07.2023).

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_5 о 13 годині 32 хвилин 12.09.2023 у кримінальному провадженні №0001746 від 27.07.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто у таємному викраденні чужового майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені особисто ОСОБА_5 , права підозрюваного оголошені та роз`яснені 12.09.2023.

Зазначений факт підтверджується особистим підписом ОСОБА_5 який міститься в підозрі та пам`ятці про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та не заперечувалось останнім в судовому засіданні.

З огляду на зазначене, слідча суддя приходить до висновку, що відповідно до вимог ст.42 КПК України, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідча суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужового майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Слідчою суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрюється, останній є осудною особою, яка досягла 16-річного віку.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, строк якого на даний час продовжено.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення документів та висновку експерта, а саме: даних, які містяться у протоколі огляду місця події від 27.07.2023 з ілюстативним матеріалом до протоколу; показань свідка ОСОБА_11 , які містяться в протоколі допиту від 27.07.2023; показань потерпілого ОСОБА_12 , які містяться в протоколі допиту від 27.07.2023; даними, які містяться у довідці про вартість товару за підписом начальника відділу охорони ТОВ «Сільпо-Фуд»; даними, які містяться у підсумковій відомості переобліку від 24.07.2023; даними, які містяться у висновку експерта за результатами проведення судової товарозначвої експертизи №21717 від 10.08.2023; показань свідка ОСОБА_13 , які містяться у протоколі допиту від 02.08.2023; показань свідка ОСОБА_14 , які містяться у протоколі допиту від 02.08.2023; даними, які містяться у протоколі огляду предметів від 02.08.2023; показань свідка ОСОБА_15 , які містяться у протоколі допиту від 09.08.2023; даними, які містяться у протоколі огляду предметів від 12.09.2023; даними, які містяться у протоколі проведення слідчого експерименту від 12.09.2023 з ілюстративним матеріалом до протоколу.

Слідча суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення кримінального процесуального закону, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя враховує наявність ризиків, передбаченихо п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваною переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від цих осіб та дослідження їх судом.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинення інших кримінальних правопорушень ОСОБА_5 , зважаючи на те, що він раніше судимий, звільнений 15.02.2023 з Коростенської виправної колонії Житомирської області, має не зняті та не погашені судимості за вчинення аналогічних злочинів проти власності,

Крім того, слідча суддя враховує у сукупності наступні обставини:

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином, а саме злочином проти власності, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк на строк від п`яти до восьми років;

- дані щодо особи ОСОБА_5 , який не одружений, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на утриманні осіб похилого віку, непрацездатних осіб не має, має зареєстроване місце проживання, раніше неодноразово судимий, має не зняту та не погашену судимість за вчиненя злочинів проти власності.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Слідча суддя вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , те, що злочин за ч.4 ст.185 КК України, є злочином проти власності, який вчинений повторно, під час дії воєнного стану, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, під час дії воєнного стану.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідча суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Щодо визначення розміру застави слідча суддя дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пункт 2 ч.5 ст.182 КПК України визначає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину може бути визначений у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На переконання слідчої судді підозрюваному ОСОБА_5 слід визначити заставу у межах розміру, визначеному п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 (2684 гривень х 80 = 107360,00 грн.)

При визначені розміру застави слідчою суддею було враховано практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначений розмір застави слідча суддя вважає таким, що узгоджується з практикою ЄСПЛ, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, внаслідок чого не порушує права підозрюваного, а тому відсутні підстави вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 .

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню №0001746 від 27.07.2023, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів - до 10 листопада 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суму застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят тисяч) гривень 00 копійок, яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області - до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави у визначеному слідчою суддею розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

-прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, та прокурорів, які здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, суду, на першу вимогу;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-утримуватися від спілкування із свідками та представником потерпілого у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку внесення застави, оригінал документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУДСА України коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, максимальне покарання за яке передбачене законом у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного, обвинуваченого, до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю, та суд про причини неявки підозрюваного, обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зобов`язати слідчого СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про взяття під варту останнього.

Встановити строк дії ухвали до 10.11.2023 включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідча суддя - ОСОБА_1