Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/431/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2023 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку апеляційного провадження, апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.08.2023, якою відмовлено у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 23.02.2022 ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000259 від 03.08.2020, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

За участю учасників судового провадження:

прокурора - ОСОБА_8 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.08.2023, у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 23.02.2022 ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000259 від 03.08.2020, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, - відмовлено.

Мотивуючи дану ухвалу, слідчий суддя зазначив, що стороною захисту наголошувалось на недостатність та недопустимість доказів про те, що підозрюваний ОСОБА_9 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 367 КК України, та відсутність в діях останнього складу зазначеного кримінального правопорушення, однак перевірка повідомлення про підозру, з точки зору обґрунтованості підозри, з врахуванням положень ст. 17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості та достатності, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст. 89 КПК України).

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 просить скасувати дану ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою задовольнити в повному обсязі його скаргу на повідомлення про підозру від 23.02.2022 ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000259 від 03.08.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Вказує на те, що судом не взято до уваги докази, які могли істотно

вплинути на його висновки, а саме: існування судового наказу № 910/3826/20 про стягнення на користь ДП «Кіровоградський комбінат хлібопродуктів № 2» заборгованості за надання послуг зберігання матеріальних цінностей державного резерву в сумі 4 765 086,78 грн., 3% річних в сумі 48 015,72 грн., інфляційних втрат в сумі 63 133,99 грн., заборгованості за надання послуг зберігання матеріальних цінностей державного резерву в сумі 96 000 грн., 3% річних в сумі 1888, 59 грн., інфляційних витрат в сумі 1677,15 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, місцевий господарський суд виходив із того, що відповідачем з порушенням своїх зобов`язань не було здійснено оплату вартості наданих послуг зберігання зерна матеріального резерву за договором відповідального зберігання матеріальних цінностей державного резерву № юр- 2зб/347-2009 від 08.01.2009.

Постановою Верховного Суду суду від 26.08.2021 Державному агентству резерву України відмовлено у задоволенні касаційної скарги, а Постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.03.2021 залишено без зміни, тому вказане рішення набуло законної сили.

Вважає, що вказане судове рішення виключає склад злочину в діях ОСОБА_7 та підтверджує правомірність його дій: наявність заборгованості щодо оплати наданих послуг зберігання зерна матеріального резерву за договором відповідального зберігання матеріальних цінностей державного резерву від 08.01.2009 унеможливлювало здійснення розпорядчих функцій (дій) як керівника про зберігання зерна.

Вказує на те, що в оскаржуваній підозрі інкримінується, що у період з 27.12.2012 по 22.01.2018 ОСОБА_7 не забезпечив належне зберігання матеріальних цінностей та контроль за їх кількісними і якісними показниками, а також не забезпечив своєчасне освіження (заміну) матеріальних цінностей (зерна) належного Держрезерву.

При цьому, судом не взято до уваги неодноразова зміна керівництва після ОСОБА_7 і те, що на момент передачі своїх повноважень ОСОБА_7 за період з 23.01.2013 по 22.01.2018 (термін його перебування на посаді директора КХП №2) не проводилися закупівля та вирощування (виробництво) матеріальних цінностей (зерна пшениці).

За даними бухгалтерського і складського обліку (починаючи з 11.08.2011 і до 23.02.2015, згідно складських квитанцій) у ДП «Кіровоградський КХП №2» поставлено на облік матеріальні цінності (зерно), які належать Державному агенству резерву України в кількості 16 570,559 тон.

З повідомлення про підозру ОСОБА_7 інкримінується те, що він, перебуваючи на посаді директора КХП №2, не забезпечив належне зберігання матеріальних цінностей - зерна та контроль за їх кількісним і якісними показниками, а також не забезпечив своєчасне освіження (заміну) матеріальних цінностей (зерна) належного Держрезерву в період з 27.12.2012 по 22.01.2018, а саме: зерна урожаю 2010 року в загальній кількості 14 621,139 тон, хоча строки її зберігання перевищили встановлені норми ще у 2013 році.

За наказом директора КХП №2 ОСОБА_7 від

04.12.2017 № 180/1 «Про внесення змін до наказу № 148/1 від 22.09.2017 «Про

проведення інвентаризації та створення робочих комісій», проведена інвентаризація, однак погіршення кількості та якості зерна не виявили.

Після зміни керівництва КХП №2 на директора ОСОБА_10 , його

наказом від 09.02.2018 № 39 «Про проведення інвентаризації зерна та зернопродуктів на елеваторі, тарному складі ДП «Кіровоградський КХП №2» у

зв`язку зі зміною керівника підприємства, за підписом в.о. директора

ОСОБА_10 проведено інвентаризацію, у присутності представників Державного

агентства резерву України, але погіршення якості зерна не виявлено.

Відсутність погіршення якості зерна підтвердила і наступна

інвентаризація, яка була проведена на підставі наказу № 50 від 22.02.2018 «Про

проведення інвентаризації зерна та зернопродуктів на елеваторі, тарному

складі ДП «Кіровоградський КХП №2» у зв`язку з виробничою необхідністю за

підписом в.о. директора ДП «Кіровоградський КХП №2» ОСОБА_10 .

Таким чином, судом залишено поза увагою відсутність складу злочину

у діях ОСОБА_7 , а відтак підозра на думку захисника не є обґрунтованою.

Заслухавши доповідача, пояснення захисника-адвоката ОСОБА_6 , який підтримав свою апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу суду залишити без зміни, дослідивши матеріали справи і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, з таких підстав.

У відповідності до п. 10 ст. 303 КПК України (в редакції від 03.10.2017), на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, в тому числі повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

З матеріалів скарги встановлено, що старшим слідчим відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000259 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. 17.01.2022 ОСОБА_9 старшим слідчим відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

23.02.2022 ОСОБА_7 старшим слідчим відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Відповідно до ст. 279 КПК України, у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.

Аналіз змісту положень глави 22 КПК України «Повідомлення про підозру», дає підстави для висновку про те, що для повідомлення про нову підозру або повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри передбачено такі самі вимоги як і до повідомлення про підозру. У свою чергу, у випадку повідомлення особі про зміну раніше повідомленої підозри, первісне повідомлення втрачає свою чинність.

Відповідно, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 23.02.2022 є самостійним процесуальним рішенням, яке містить всі необхідні відомості, визначені у ст. 277 КПК України. Вказане повідомлення не є похідним чи доповненням до повідомлення про підозру від 17.01.2022, а складене замість такого, та несе за собою відповідні правові наслідки.

Як вбачається з матеріалів скарги, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_9 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, оскільки складено та вручено слідчим 23.02.2022, що відповідає вимогам статей 278 та 279 КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України, а тому, твердження сторони захисту про те, що зміна раніше повідомленої підозри ОСОБА_9 від 23.02.2022 не відповідає вимогам ст. 277 КПК України та повинна бути прийнята у формі мотивованої постанови, є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного КПК України.

Під час розгляду скарги у судовому засіданні за клопотанням сторони захисту, яке підтримано стороною обвинувачення, були дослідженні матеріали кримінального провадження № 0000259 від 03.08.2020, під час якого стороною захисту наголошувалось на недостатність та недопустимість доказів про те, що підозрюваний ОСОБА_7 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 367 КК України, та відсутність в діях ОСОБА_7 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України

Отже, колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку, що перевірка повідомлення про підозру, з точки зору обґрунтованості підозри, з врахуванням положень ст. 17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України здійснюється слідчим суддею на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості та достатності, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст. 89 КПК України).

Отже, здійснюючи судовий контроль під час оскарження повідомлення про підозру, слідчий суддя не наділений повноваженням здійснювати перевірку обґрунтованості підозри і встановлювати в діях підозрюваного склад того чи іншого злочину. При розгляді скарги на повідомлення про підозру слідчий суддя має оцінити достатність та належність доказів лише стосовно того, чи має місце переконання за стандартом достатності доказів для цілей повідомлення про підозру.

Таким чином, апеляційні доводи сторони захисту про те, що під час розгляду скарг на повідомлення про підозру предметом перевірки слідчого судді є склад кримінального правопорушення, достовірність, належність, допустимість доказів для повідомлення особі про підозру, є неспроможними.

За своїм змістом, повідомлення про зміну раніше повідомленої ОСОБА_7 підозри від 23.02.2022 відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення про зміну раніше повідомленої ОСОБА_7 підозри від 23.02.2022 слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про зміну раніше повідомленої ОСОБА_7 підозри від 23.02.2022 було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_7 може бути причетний до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає з`ясуванню дотримання у ході повідомлення про зміну раніше повідомленої ОСОБА_7 підозри від 23.02.2022 вимог глави 22 КПК України, в тому числі, щодо відповідності підозри вимогам ст.ст. 276, 277, 278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про зміну раніше повідомленої ОСОБА_7 підозри від 23.02.2022 органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.ст. 276-278 КПК України.

Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення повинні перевірятись районним судом під час судового провадження.

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги кримінального процесуального закону, порушень норм КПК, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без зміни, а тому вимоги апеляційної скарги підлягають залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.08.2023, якою відмовлено у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на повідомлення ОСОБА_7 про підозру від 23.02.2022 у кримінальному провадженні № 0000259 від 03.08.2020, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України - залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2