УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання останньої, подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000558 від 28.07.2022,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.03.2023 (у справі 752/3616/23) в рамках кримінального провадження №0000558 від 28.07.2022, а саме на:

-Мобільний телефон, належний ОСОБА_5 , марки «Redmi Note 9» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ;

-Шість аркушів з чорновими записами (найменування товару та кількість);

-Зошит з чорновими записами про кількість, суму, розмір товару пов`язаного з ритуальними послугами;

-Банківська картка «Приват Банк» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

-Банківська картка «Універсал» НОМЕР_4 .

Відповідно до змісту клопотання, арешт на майно накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки стороною обвинувачення не доведено, що таке майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, у зв`язку із невідповідністю такого майна ознакам, передбаченим ст. 98 КПК України. Крім того, ОСОБА_5 не набула процесуального статусу підозрюваної в рамках кримінального провадження, а застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження не відповідає принципу розумності і співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому просить скасувати згаданий арешт.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 вимоги клопотання підтримала.

Прокурор заперечував з приводу задоволення даного клопотання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

При розгляді клопотання слідчий суддя вважає за необхідне першочергово розглянути питання щодо підсудності даної скарги Шевченківському районному суду м. Києва.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Так, слід приймати до уваги, що фактичним місцем знаходження органу досудового розслідування (СУ ГУНП у м. Києві) є м. Київ, вул. Володимирська, 15, що є загальнодоступною інформацією, а отже слідчий суддя вважає, що дане клопотання підсудне Шевченківському районному суду м. Києва.

Як встановлено в судовому засіданні, СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорів Київської міської прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000558 від 28.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Далі, як встановлено в судовому засіданні, 15.03.2023 під час проведення обшуку будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , дозвіл на проведення якого надано ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22.02.2023, виявлено та вилучено окреме майно, що є предметом даного клопотання.

Крім того, ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.03.2023 (у справі 752/3616/23), з метою забезпечення речових доказів, накладено арешт на згадане майно.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Водночас, як встановлено в судовому засіданні, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення речових доказів, а з урахуванням особливостей кримінального провадження, предмету досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт цілком прийнятним та необхідним, в тому числі і на поточний момент.

В цьому аспекті слідчий суддя звертає увагу і на те, що стороною обвинувачення в мобільному телефоні марки «Redmi Note 9» виявлено інформацію, яка має відношення до кримінального провадження, що вчергове підтверджує актуальність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

При цьому слідчий суддя також бере до уваги те, що матеріали клопотання не містять достатнього документального підтвердження, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити повна відсутність ризиків (приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), передбачених ст. 170 КПК України, а отже, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000558 від 28.07.2022, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.03.2023 (у справі 752/3616/23) в рамках кримінального провадження №0000558 від 28.07.2022, а саме на:

-Мобільний телефон, належний ОСОБА_5 , марки «Redmi Note 9» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ;

-Шість аркушів з чорновими записами (найменування товару та кількість);

-Зошит з чорновими записами про кількість, суму, розмір товару пов`язаного з ритуальними послугами;

-Банківська картка «Приват Банк» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

-Банківська картка «Універсал» НОМЕР_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6