Номер провадження: 11-сс/813/1228/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за апеляційною скаргою представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.06.2023 року про арешт майна в кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року,

встановив:

оскарженою ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого про арешт майна в кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364КК України,та накладено арешт на вилучене 13.06.2023 року майно в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: накладну №2 від 02.03.2023 року; а також 330 штук риби камбали-катран загальною вагою 882,6 кг.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_8 звернувся до апеляційного суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу про арешт майна та постановити нову, якою призначити новий розгляд клопотання слідчого про арешт майна в кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року в суді першої інстанції, іншим слідчим суддею.

Апелянт посилається на те, що арешт на вилучене майно накладено безпідставно, слідчим суддею не враховано, що клопотання подано з порушенням територіальної підсудності та з порушенням строку на його подання. Також слідчим суддею не прийнято до уваги, що обшук було проведено незаконно, без ухвали слідчого судді та в кримінальному провадженні за ч.2 ст.364 КК України.

Крім того, апелянт посилається на порушення слідчим суддею права на захист власника майна та доступу до правосуддя, оскільки розглянув клопотання слідчого, без участі власника майна та його представника, хоча адвокатом було подано клопотання про відкладення судового засідання, а також не прийняв рішення щодо поданого клопотання про визначення (зміну) територіальної підсудності клопотання слідчого за іншим судом.

Апелянт вважає, що з урахуванням допущених слідчим суддею порушень вимог КПК, є підстави для призначення нового розгляду клопотання слідчого про арешт майна в суді першої інстанції іншим слідчим суддею.

11.07.2023 року адвокатом ОСОБА_8 подано доповнення до апеляційної скарги, в яких просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 подано заперечення на вказану апеляційну скаргу.

Заслухавши суддю-доповідача; адвоката ОСОБА_8 , який підтримав апеляційну скаргу; думку прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги; вивчивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Вирішуючи питання про можливість розгляду апеляційної скарги, яка подана особою, яка, відповідно до матеріалів кримінального провадження, не має процесуального статусу і не є стороною цього провадження, апеляційний суд виходить з наступного.

Положеннями ст.ст. 2, 7 КПК України (далі - КПК) визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно зі ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає апеляційному оскарженню. При цьому, КПК не встановлено чіткого переліку осіб суб`єктів права на апеляційне оскарження цієї ухвали, але п. 10 ч. 1 ст. 393 КПК регламентовано, що апеляційну скаргу мають право подати інші особи у випадках, передбачених КПК.

Одним із учасників як кримінального, так і судового провадження є третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт (п. 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК).

Статтею 64-2 КПК визначається зміст і процесуальний статус третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Водночас, в останньому абзаці ч. 7 ст. 173 КПК передбачено, що треті особи мають право на захисника та право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.

За таких обставин, власник чи володілець майна, щодо якого вирішується питання про арешт, є особою прав, свобод та інтересів якої стосується судове рішення, а отже, належить до категорії «інші особи», які вправі подати апеляційну скаргу на рішення слідчого судді.

Згідно клопотання слідчого, матеріалів судового провадження та долучених до апеляційної скарги документів, вбачається, що майно вилучене 13.06.2023 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_7 .

Таким чином, з урахуванням аналізу норм закону, закріплених в ст.41 Конституції України, ст.ст. 24, 64-2, 173, ч.1 ст.174, п.10 ч.1 ст.393 КПК, представник власника майна адвокат ОСОБА_8 є особою, яка вправі звернутися з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді про накладення арешту на майно.

Щодо клопотання адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, колегія суддів дійшла до таких висновків.

Відповідно до положень ст. 395 КПК, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно матеріалів судового провадження та оскарженої ухвали вбачається, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно розглянуто без участі власників/володільців майна.

В доповненнях до апеляційної скарги адвокат ОСОБА_8 вказує, що копію ухвали слідчого судді отримав 30.06.2023 року. Вказана обставина підтверджується власноручною розпискою адвоката на обгортці матеріалів справи.

03.07.2023 року адвокат ОСОБА_8 кур`єрською службою доставки направив апеляційну скаргу до апеляційного суду, яка згідно штампу вхідної кореспонденції суду була отримана 11.07.2023 року.

Приймаючи до уваги, встановлені апеляційним судом обставини, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді не підлягає задоволенню, оскільки строк на апеляційне оскарження не пропущений.

Перевіривши доводи апеляційної скарги щодо незаконності ухвали слідчого судді про накладення арешту на вказане майно, колегія суддів дійшла висновку про таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Положення ст. 2 КПК визначають завдання кримінального судочинства, а саме: захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень; охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження; забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали судового провадження, апеляційний суд приходить до висновку про те, що колегія суддів позбавлена можливості перевірити доводи апеляційної скарги та висловитися щодо законності судового рішення слідчого судді, оскільки судом встановлені істотні порушення вимог КПК України, які тягнуть за собою безумовне скасування ухвали слідчого судді та призначення нового розгляду в суді першої інстанції, іншим слідчим суддею з огляду на таке.

Як убачається з матеріалів судової справи СУ ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

З обставин викладених у клопотанні вбачається, що невстановлені суб`єкти господарювання Одеської області, зловживаючи своїм службовим становищем, організували протиправну схему з вилову водних біоресурсів на території Одеської області, без відповідної реєстрації суб`єкту господарювання та отримання відповідних дозвільних документів, тим самим своїми протиправними діями спричиняють тяжкі наслідки та завдають економічні збитки державному бюджету України.

13.06.2023 року до слідчого управління надійшла інформація з СБУ в Одеській області, згідно якої протиправний вилов риби розміщують у складських приміщеннях за адресою: Одеська обл., м.Татарбунари, вул.Клюшнікова, буд.122 (супутникові координати за допомогою додатка Google maps 45.8525629, 29.6134657). Зазначена протиправна продукція реалізовується на ринках та розважальних закладах Одеської області без відповідних дозвільних документів. В той же час, при вживанні зазначеної продукції є загроза життю та здоров`ю населення, у зв`язку із відсутністю документів походження та проведення лабораторних досліджень на безпечність. У зв`язку з чим за доцільне вжиття відповідних заходів реагування, а саме, проведення невідкладних слідчих дій з метою викриття та збереження доказів протиправної діяльності.

Згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №335584506 від 14.06.2023 року, інформації про власника на нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , відсутня.

13.06.2023 року проведено обшук у нежилих приміщеннях до постановлення ухвали слідчого судді, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які перебувають у користуванні ОСОБА_7 .

В ході проведення обшуку виявлено та вилучено:

-накладну №2 від 02.03.2023 року від імені ОСОБА_9 на ОСОБА_7 про передачу риби камбали-катран мороженої кількістю 1500 кг під реалізацію;

-330 штук риби камбали-катран загальною вагою 882,6 кг.

Далі, накладна №2 від 02.03.2023 року та 330 штук риби камбали-катран загальною вагою 882,6 кг на підставі винесеної слідчим постанови від 14.06.2023 року, визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Старший слідчий з ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Одеси з клопотанням від 14.06.2023 року, яке надійшло на адресу суду 19.06.2023 року про накладення арешту на зазначене майно.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що у кримінальному провадженні виникла необхідність в накладенні арешту на вказане вилучене в ході обшуку майно, оскільки воно має ознаки ст.98 КПК, є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду від 19.06.2023 року справу розподілено до розгляду слідчим суддею ОСОБА_1 (а.с.45).

16.06.2023 року представник власника майна адвокат ОСОБА_8 через систему «Електронний суд» подав клопотання про відмову в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна та зобов`язання його повернення (вх.№32461) (а.с.47-49).

Цього ж дня, представником власника майна адвокатом ОСОБА_8 подано клопотання про його повідомлення про дату та час розгляду клопотання про арешт майна (вх..32462) (а.с.58).

Разом з цим, 16.06.2023 року адвокатом ОСОБА_8 подано клопотання про ознайомлення із матеріалами справа в електронному вигляді (вх.32464) (а.с.64).

20.06.2023 року прокурор Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_11 подала до суду клопотання про розгляд клопотання без участі прокурора (а.с.70-71).

20.06.2023 року в судовому засіданні приймали участь слідчий ОСОБА_12 та власник майна ОСОБА_7 , та за клопотанням останнього про ознайомлення з матеріалами справи судове засідання було відкладено на 15:30 год. 21.06.2023 року (а.с.72).

Цього ж дня, 20.06.2023 року власник майна ОСОБА_7 ознайомився із матеріалами справи, що підтверджується його власноручною розпискою (а.с.76).

Не зважаючи на виклик до судового засідання на 21.06.2023 року, матеріали судової справи не містять інформації чи проводилось судове засідання у вказаний день, журнал судового засідання чи довідка відсутні.

В оскарженій ухвалі слідчого судді вказано, що у судове засідання 21.06.2023 року ОСОБА_7 та його представник адвокат ОСОБА_8 не з`явилися, водночас останній направив до суду заяву про відвід слідчого судді. Однак, відповідна довідка про це в матеріалах відсутня.

23.06.2023 року представник власника майна адвокат ОСОБА_8 через систему «Електронний суд» повторно подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (а.с.77).

26.06.2023 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відмовлено в задоволенні заяви адвоката ОСОБА_8 , поданої в інтересах ОСОБА_7 , про відвід слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 від розгляду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України (справа №947/19625/23, провадження №1-кс/947/7974/23) (а.с.80-82).

27.06.2023 року представник власника майна адвокат ОСОБА_8 через систему «Електронний суд» звернувся до суду із клопотанням про визначення (зміну) територіальної підсудності клопотання слідчого, а саме просив визначити Приморський районний суд м. Одеси для розгляду клопотання слідчого про арешт майна (а.с.83-84).

27.06.2023 року секретарем судового засідання телефонограмою повідомлено власника майна ОСОБА_7 та слідчого ОСОБА_13 , що розгляд клопотання слідчого призначено на 14:30 год. 28.06.2023 року (а.с.90). Крім того, цього ж дня помічником судді повістку про виклик до суду було направлено на електронну адресу адвоката ОСОБА_8 (а.с.90-94).

28.06.2023 року представник власника майна адвокат ОСОБА_8 через систему «Електронний суд» подав клопотання про перенесення судового засідання, призначеного на 14:30 год. 28.06.2023 року, з посиланням на його зайнятість у Кілійському районному суді Одеської області та неможливість прибуття до суду через територіальну віддаленість на вказану дату та час, долучивши при цьому копії документів на підтвердження вказаних обставин. В той же час, адвокат просив повідомити його завчасно про наступну дату та час розгляду клопотання слідчого про арешт майна (а.с.95-100).

Однак, не зважаючи на наявність вищевказаних клопотань представника власника майна адвоката ОСОБА_8 про визначення (зміну) територіальної підсудності клопотання за Приморським районним судом м. Одеси та перенесення судового засідання, призначеного на 14:30 год. 28.06.2023 року, слідчим суддею у вказану дату все ж таки проведено розгляд клопотання слідчого, без участі учасників провадження, та постановлено ухвалу від 28.06.2023 року.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, про що складена довідка секретарем судового засідання (а.с.105).

В оскарженій ухвалі слідчий суддя вказав про надходження клопотання від адвоката ОСОБА_8 про відкладення розгляду через зайнятість в іншому процесі. Однак, зазначив, що з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, беручи до уваги дату його надходження до слідчого судді для розгляду, а саме 19.06.2023 року, ознайомлення власника майна ОСОБА_7 з матеріалами клопотання та можливості останнього та його представників надати впродовж тривалого часу письмових заперечень на нього, слідчий суддя дійшов висновку про можливість розгляду клопотання слідчого за відсутності представника власника майна.

Щодо підстав не розгляду клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_8 про визначення (зміну) територіальної підсудності клопотання слідчого за Приморським районним судом м. Одеси оскаржена ухвала жодного обґрунтування не містить.

Таким чином, розглянувши клопотання слідчого про арешт майна без участі власника майна та його представника, хоча останні заявили клопотання про відкладення судового засідання та забезпечення їх участі в розгляді, а також не розглянувши першочергово та не прийнявши судового рішення по клопотанню представника власника майна адвоката ОСОБА_8 про визначення (зміну) територіальної підсудності клопотання слідчого за іншим судом, слідчим суддею допущено істотні порушення вимог КПК, а тому доводи апелянта про порушення права на доступ до правосуддя, права на захист та повноти судового розгляду, є слушними.

Відповідно до положень ст. 2 КПК, одним із завдань кримінального провадження є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно до п.25, 26 ч.1 ст.3 КПК третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт є одним із учасників як кримінального та судового провадження.

Згідно ч.2, 3, 6 ст.64-2 КПК третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом. Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, користується процесуальними правами третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інтереси якої він представляє.

Положеннями ч.1 ст.172 КПК визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Статтею 173 КПК передбачено питання, які слідчий суддя повинен врахувати, при розгляді клопотання про арешт майна.

Однією з основних засад кримінального провадження є закріплений у п.14 ч.1 ст.7 та ст.21 КПК доступ до правосуддя, що передбачає право на справедливий судовий розгляд і доступ до правосуддя кожному, зокрема і третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт у кримінальному провадженні.

Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Забезпечення доступу до правосуддямає здійснюватися на всіх стадіях кримінального провадження. На кожній стадії мають бути роз`яснені права кожному учаснику провадження, в тому числі і третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна. Слідчий суддя, виходячи із завдань кримінального провадження, встановлених у ст.2 КПК, повинен забезпечити швидкий, повний і неупереджений розгляд клопотання слідчого в строки визначені ст.172 КПК.

Водночас під час розгляду слідчий суддя повинен забезпечити учасникам провадження, необхідні умови для реалізації їх процесуальних прав, у тому числі вираження правової позиції, яка може мати вирішальне значення для справи.

Власник чи володілець майна, щодо якого вирішується питання про арешт, є особою прав, свобод та інтересів якої стосується судове рішення, а отже, має право надавати пояснення, заявляти клопотання тощо.

Подання представником власника майна адвокатом ОСОБА_8 клопотання про визначення (зміну) територіальної підсудності клопотання слідчого про арешт майна за іншим судом, а також його клопотання про перенесення судового засідання та прохання про сповіщення про наступну дату розгляду є проявом того, що представник власника майна висловив непогодження щодо територіальної підсудності клопотання слідчого та бажання приймати участь в його розгляді.

Однак, слідчий суддя розглянувши клопотання слідчого, без участі власника майна та його представника, фактично проігнорував два вищевказані клопотання , порушив права учасника провадження, а саме власника майна, на доступ до правосуддя та права на захист під час розгляду клопотання про арешт належного йому майна, чим допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, що є безумовною підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до ст.ст. 409, 412 КПК судове рішення підлягає скасуванню, якщо суд допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Частиною 3 ст. 407 КПК передбачено, що за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу.

Оскільки апеляційним судом встановлені обставин, які відповідно до вимог ст.ст. 412, 415 КПК України, тягнуть за собою скасування ухвали слідчого судді з призначенням нового судового розгляду клопотання слідчого, колегія суддів не обговорює доводи апеляційної скарги щодо необґрунтованості клопотання слідчого про накладення арешту на майно, та вважає за необхідне скасувати ухвалу слідчого судді про накладення арешту на майно, та враховуючи вимоги ст.ст. 407, 412, 415 КПК України, постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд клопотання в суді першої інстанції, іншим слідчим суддею.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 376, 404, 405, 407, 412, 415, 419, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.06.2023 року, в кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року, якою накладено арешт на вилучене майно 13.06.2023 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд клопотання старшого слідчого з ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000875 від 13.06.2023 року, в суді першої інстанції, іншим слідчим суддею.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4