Справа № 215/4258/23
УХВАЛА

про повернення клопотання про арешт майна

27 липня 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3

розглянувши клопотанням дізнавача ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна, яке подане у кримінальному провадженні № 0000098 від 21.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, згідно якого просить накласти арешт на банківські рахунки № НОМЕР_1 в АТ «А-банк», № НОМЕР_2 в АТ «Універсалбанк» та № НОМЕР_3 в АТ КБ «Приватбанк», заборонити дії щодо розпоряджання коштами на цих рахунках.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що дане клопотання підлягає поверненню прокурору з огляду на наступне:

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аналіз наведених норми свідчить, що, накладаючи арешт, слідчий суддя повинен в своїй ухвалі зазначити конкретну підставу арешту, що передбачена у частині 2 статті 170 КПК України.

Крім того, згідно ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Всупереч вищевказаним вимогам законодавства , у клопотанні дізнавача не зазначено власника рахунку № НОМЕР_2 в АТ «Універсалбанк» та № НОМЕР_3 в АТ КБ «Приватбанк».

Водночас, згідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, у мотивувальній частині клопотання дізнавач вказує про необхідність збереження коштів потерпілої , які визнано речовими доказами, але у прохальній частині зазначає вимоги про накладення арешту на банківські рахунки.

Вказані обставини в своїй сукупності свідчать про невідповідність клопотання вимогам закону та перешкоджають повному, об`єктивному і неупередженому судовому розгляду питання .

Згідно до ч.3 ст.171 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 170-171 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ