Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/3707/2023 У Х В А Л А
18.05.2023р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого в ОВС СВ Управління СБ України в Херсонській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки Херсонської області, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,
У вказаному кримінальному провадженні 18.02.2023р. ОСОБА_5 в порядку ст. 135 та ч. 1 ст. 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Згідно цього повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,будучи обізнаною про проведення незаконного референдуму на тимчасово окупованій території Херсонської області, з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, діючи на виконання спільного злочинного плану, за попередньою змовою із представниками окупаційної ВЦА Херсонської області,умисно, в порушення Конституції України, Закону України «Про всеукраїнський референдум»,Закону України «Про правовий режим воєнного стану», добровільно, за грошову винагороду, взяла на себе повноваження голови ДВК № 427 з метою організації проведення референдуму на території с. Станіслав Херсонського району Херсонської області.
Слідчий звернувся до суду із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначив, що підозрювана на даний час перебуває на тимчасово окупованій території АР Крим, неодноразово викликалась до органу досудового розслідування шляхом направлення повісток про виклик за місцем реєстрації, але жодного разу на виклики слідчого не з`явилась, не повідомивши при цьому про причини неявки, тобто переховується від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності у зв`язку з чим підозрювана ОСОБА_5 24.03.2023р. оголошена у розшук. Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків чи потерпілих у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 18.02.2023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянці України, раніше не судимій, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , яка не є депутатом ради будь-якого рівня, повідомлено про підозру вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 та ч. 5 ст. 111-1 КК України. У відповідності до вимог статей 111, 112, ч. 8 ст. 135, 278 КПК України повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_5 опубліковані в газеті КМУ «Урядовий кур`єр» та на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора. Будучи викликаною для допиту в якості підозрюваної, ОСОБА_5 у призначений час та місце без поважних причин не з`явилася і про причини своєї неявки не повідомила.
У зв`язку з неприбуттям підозрюваної ОСОБА_5 на неодноразові виклики до слідчого та переховуванням останньої від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також у зв`язку з тим, що на даний час підозрювана перебуває на території тимчасово окупованої АР Крим, де продовжує вчиняти злочинні дії, постановою прокурора від 24.03.2023 оголошено розшук підозрюваної.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_5 повідомлено про підозру в скоєні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, за що передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільним зайняттям в незаконно створеному органі влади посади, пов`язану із виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а саме т.зв. голови ДВК № 427 з метою організації проведення референдуму на території с. Станіслав Херсонського району Херсонської області та й наразі продовжує вчиняти злочинні дії; зважаючи на те, що підозрювана ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України, де продовжує займатись злочинною діяльністю, вільно пересувається та виїжджає на територію держави-агресора в особі рф; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, окрім того остання набула зв`язків із представниками окупаційної влади, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків чи потерпілих у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, які в умовах оголошеного воєнного стану в Україні є більш ніж вагомим.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1