Справа № 452/586/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2023 м. Турка

Турківський районний суд Львівської області у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторони кримінального провадження:

з боку обвинувачення - старший слідчий слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 ,

з боку обвинувачення - прокурор Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Турківського району Львівської області клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 19.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру,-

ВСТАНОВИВ:

28.08.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 19.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру, вя кому слідчий просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 19.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України до шести місяців, тобто до 01.03.2024 року

Позиції сторін кримінального провадження.

При розгляді клопотання суд вжив заходи до повідомлення сторін кримінального провадження, а також осіб, які зазначені в ухвалі в дозволений і в передбачений законом порядок шляхом скерування судового виклику.

Відповідно до ч. 4 ст. 163 КПК України, неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Враховуючи вказане, суд вважає за можливе провести розгляд вказаного клопотання без участі особи, у володіння якої перебувають речі і документи, вказані в клопотанні.

Згідно норми ч.1 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Стислий опис провадження і суть питання, що вирішується ухвалою.

Згідно вимог ст.ст.127,129 Конституції України правосуддя здійснюють професійні судді і судочинство провадиться суддею одноособово.

Згідно ч.1 ст.31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється професійним суддею одноособово. Суддя для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

У відповідності до вимог ч.3 ст.35 КПК України визначено суддю для розгляду кримінального провадження, оскільки 28.08.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання слідчого.

Клопотання розглядається за ініціативою слідчого, погоджене прокурором.

Обґрунтовуючи подане клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що 19.03.2021 року у СВ Самбірського РВП ГУ НП у Львівській області надійшла постанова прокурора від 19.03.2021 року про виділення з матеріалів кримінально провадження № 0000016 від 01.03.2021 року щодо ОСОБА_5 матеріалів досудового розслідування по факту вчинення невідомою особою іншої незаконної порубки лісу, а саме 8 дерев породи «Ялиця» кубомасою 6,41 м.куб в кварталі № 18 Яблунського лісництва Національного природного парку «Бойківщина». У ході проведення досудового розслідування допитано в якості свідка ОСОБА_6 , який повідомив, що працює інспектором з охорони лісового масиву, по факту вчинення самовільної рубки нічого повідомити не може, однак був присутній при складанні адміністративного протоколу на ОСОБА_5 . Допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який повідомив, що являється головою Боринської територіальної громади до якої входить с. Верхня Яблунька та Національний природний парк «Бойківщина». Про факт вчинення самовільної рубки дізнався від працівників поліції, хто б міг вчинити дане кримінальне правопорушення йому невідомо.

Допитаний ОСОБА_5 повідомив, що він 22 лютого 2021 року, приблизно о 14.00 год., з метою незаконної порубки лісу, будучи в лісовому масиві кварталу № 18. виділ № 3 Яблунського лісництва, незаконно зрізав бензопилою шляхом відокремлення від кореня, одне сироростуче дерево породи «Ялиця» загальною кубомасою 1,71 мЗ, чим завдав матеріальну шкоду інтересам держави розміром 6362,32 грн. Інших 8 дерев він не зрізав та хто це міг вчинити йому невідомо.

Проведено огляд місця події за участю працівників лісової охорони, де в кварталі № 18, виділ № 3 Яблунського лісництва ДП «Боринське лісове господарство» виявлено вісім пнів породи «ялиця».

22 лютого 2022 року скеровано клопотання до слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області про продовження строку досудового розслідування.

25.02.2022 слідчим суддею Самбірського міськрайонного суду Львівської області (справа №452/586/22) задоволено клопотання та продовжено строк досудового розслідування до 01 вересня 2022 року.

Слідчим дано доручення оперативному підрозділу на становлення свідків та очевидців даного правопорушення.

28 липня 2022 року скеровано запит в Державну екологічну інспекцію у Львівській області щодо підтвердження розрахунку заподіяної шкоди внаслідок вчиненого кримінального правопорушення.

Отримано відповідь з Державної екологічної інспекції від 15.08.2022 щодо підтвердження розрахунку заподіяної шкоди внаслідок вчиненого кримінального правопорушення в розмірі 31320 грн.

31 серпня 2022 року скеровано клопотання до слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області про продовження строку досудового розслідування.

01 вересня 2022 року ухвалою слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області, справа №452/586/22, продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 01.03.2023.

10 лютого 2023 року дано доручення оперативному підрозділу на встановлення причетних осіб до даного злочину та допиту раніше судимих осіб за даний вид злочину.

21 лютого 2023 року у вказаному кримінальному провадженні призначено інженерно-екологічну експертизу.

24 лютого 2023 року ухвалою слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області, продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 01.09.2023.

Отримано висновок інженерно-екологічної експертизи від 15.05.2023 та встановлено розмір збитків в сумі 31320 грн.

Строк досудового розслідування закінчується 01.09.2023. Для закінчення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні необхідно: встановити очевидців кримінального правопорушення, які зможуть підтвердити обставини вчиненого кримінального правопорушення та вказати на можливу особу правопорушника; провести з працівниками лісової охорони слідчий експеримент щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії (одночасні допити, обшуки, тимчасові доступи до інформацій операторів мобільного зв`язку, вручення повідомлення про підозру тощо) необхідність в яких виникне у ході досудового розслідування.

Дослідивши матеріали клопотання у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи, із посиланням на докази.

Інформація за вказаним фактом 19.03.2021 року внесена до ЄРДР за № 0000043 та розпочато досудове розслідування за правовою кваліфікацією за ч.3 ст.246 КК України.

Під час проведення досудового розслідування виконано наступні слідчі дії: допитано свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , проведено огляд місця події; подано клопотання до слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області про продовження строку досудового розслідування; призначено інженерно-екологічну експертизу; дано доручення оперативному підрозділу на становлення свідків та очевидців даного правопорушення.

Як вказує в своєму клопотанні слідчий, на цей час жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного злочину. Як зазначає слідчий в клопотанні, строк досудового розслідування закінчується 01.09.2023 року, проте завершити досудове розслідування до вказаної дати неможливо, оскільки для виконання вимог кримінального процесуального закону щодо повного, всебічного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження необхідно провести такі слідчі та процесуальні дії: встановити очевидців кримінального правопорушення, які зможуть підтвердити обставини вчиненого кримінального правопорушення та вказати на можливу особу правопорушника; провести з працівниками лісової охорони слідчий експеримент щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії (одночасні допити, обшуки, тимчасові доступи до інформацій операторів мобільного зв`язку, вручення повідомлення про підозру тощо) необхідність в яких виникне у ході досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абз.2 ч.1 ст.219 КПК України, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений п.п. 1-3 ч.2 ст.219 КПК України.

Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, при постановленні ухвали вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав і мотивів, з врахуванням положень закону.

Відповідно до ст. 9 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Сукупність норм кримінального провадження, їх внутрішній, змістовний зв`язок між собою свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Слідчий суддя, виконуючи покладені на нього обов`язки, має запобігти зловживанню стороною обвинувачення її повноваженнями з метою збереження рівності сторін кримінального провадження та збалансованості їх прав.

При розгляді даного клопотання судом враховано, що відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК, досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності. Отже, закон пов`язує закінчення досудового розслідування з постановленням процесуального рішення (постанови про закриття кримінального провадження) або вчиненням комплексу процесуальних дій, пов`язаних з направленням до суду обвинувального акта чи відповідного клопотання.

Відповідно до ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Загальний строк досудового розслідування не може перевищувати шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості (п.2 ч.2 ст.219 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України, він може бути продовжений в межах строків, встановлених п.п.2,3 ч.2 ст.219 КПК України.

У даному кримінальному провадженні повідомлення особі про підозру не здійснювалося.

Частиною 1 ст.295-1 КПК України визначений порядок продовження строку досудового розслідування слідчим суддею, зокрема, у випадках, передбачених ст..294 КПК України, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.

Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості. Про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала.

У цій справі клопотання підготовлене слідчим 28.08.2023 року та подане в суд 28.08.2023 року. До клопотання додано витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.08.2023 року, в якому відсутні прізвище, ім`я, по батькові будь-якого слідчого, який проводить досудове розслідування. Окрім цього, в матеріалах клопотання відсутні інші докази того, що старший слідчий слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 є повноваженою особою, у якої знаходяться в переведенні матеріали досудового розслідування.

На переконання слідчого судді, в суд звернулася неповноважна особа, яка до клопотання не надала усіх підтверджуючих доказів того, що така особа вправі звертатися в суд з таким клопотанням.

Разом з тим, судом встановлено, що відомості у Реєстр внесено 19.03.2021 року, відповідно останньою ухвалою слідчого судді 24.02.2023 року продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 01.09.2023 року.

Суд не вбачає за доцільне повертати матеріали для усунення недоліків, оскільки при поверненні матеріалів слідчому це призведе до повторного звернення в суд з новим клопотанням слідчого в порушення строків, визначених для подачі в суд з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру.

Суд критично ставиться на позицію сторони обвинувачення в тій частині, що продовження строку досудового розслідування слідчому потрібно для того, щоб встановити очевидців кримінального правопорушення, які зможуть підтвердити обставини вчиненого кримінального правопорушення та вказати на можливу особу правопорушника; провести з працівниками лісової охорони слідчий експеримент щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії (одночасні допити, обшуки, тимчасові доступи до інформацій операторів мобільного зв`язку, вручення повідомлення про підозру тощо) необхідність в яких виникне у ході досудового розслідування, оскільки з 10 лютого 2023 року проведена остання слідча дія - дано доручення оперативному підрозділу на встановлення причетних осіб до даного злочину та допиту раніше судимих осіб за даний вид злочину, після чого не скеровано відповідних нагадувань про хід виконання доручення, що призвело до не проведення слідчих дій на протязі 6 місяців.

Окрім цього, слідчий в клопотання не змогла обгрунтовано пояснити та обгрунтувати з яких підстав нею зазначено в описовій частині вимога про продовження строку досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру на шість місяців тобто до 01.03.2024 року.

Згідно ч.3 ст.295-1 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування протягом трьох днів з дня його одержання, але в будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Суд звертає увагу на те, що клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру подане в суд 28.08.2023 року. Суд розглядає таке клопотання не протягом трьох днів з дня його одержання, а на наступний день після одержання судом матеріалів клопотання. Проте клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру розглядається судом не до спливу, а після спливу строку досудового розслідування.

Ухвалення слідчим суддею рішення про продовження строків досудового розслідування передбачено нормами КПК України після закінчення таких строків - не передбачено. Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України, слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Передбачений ч.2 ст.28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, передбачає можливість розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч.6 ст.28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст. 14 КПК України.

Водночас суд звертає увагу на те, що ст..28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до ст..113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Відповідно до практики ЄСПЛ обчислення строку провадження у кримінальній справі може розпочинається навіть з моменту допиту особи як свідка, якщо з протоколу допиту вбачається, що на момент допиту слідчий вже підозрював допитуваного у причетності до конкретного злочину, залежно від того, яка із зазначених подій сталася раніше, і закінчується винесенням остаточного рішення у кримінальній справі. У п. 253 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «момент, з якого ст. 6 Конвенції починає застосовуватись до «кримінальних» питань, залежить від обставин справи. Провідне місце, яке займає в демократичному суспільстві право на справедливий судовий розгляд, спонукає Суд віддавати перевагу «сутнісній», а не «формальній» концепції «обвинувачення», про яке йдеться у п. 1 ст. 6» (п. 62 рішення ЄСПЛ від 18.01.2007 року у справі «Шубінський проти Словенії» Subinski v. Slovenia)).

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

У Системному звіті РБО зазначено, що ще одним видом зловживань правоохоронців, на яке РБО звертає у своєму звіті є «...неефективність (затягування) досудового розслідування, що, як правило, полягає в бездіяльності органів досудового розслідування та неналежному нагляді органів прокуратури у кримінальних провадженнях, які тривають роками» (стор. 4 системного звіту РБО).

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст.2 КПК України, що відображає вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ «Фридлендер (Frydlender) проти Франції» зазначено, що «розумність» строку провадження по справі повинна оцінюватися в світлі обставин справи і з посиланням на наступні критерії: складність справи, дії заявника і відповідних державних органів, а також значущості спору для заявника.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч.1 ст.6 Конвенції, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980 року); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968 року, «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 року, «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971 року).

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження мають бути спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.

Частиною 1 ст.40 КПК України визначено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

З вищевикладеного можливо зробити висновок, що органом досудового розслідування не здійснюється швидке, повне та неупереджене розслідування кримінального провадження, що не відповідає завданню кримінального провадження.

У клопотанні не наведено обставин і причин, що перешкоджали слідчому здійснити зазначені ним процесуальні дії в межах досудового розслідування кримінального провадження.

З урахуванням зазначеного слідчий суддя вважає, що в даному випадку відсутня доцільність продовження строку досудового розслідування, оскільки слідчим не доведено обґрунтованість заявленого клопотання та можливість вчинення ефективних слідчих дій, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Частинами 6, 9 ст. 295-1 КПК України передбачено, що про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала. Ухвала слідчого судді, прийнята за результатами розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, оскарженню не підлягає.

Згідно ст.309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Частиною 3 ст.309 КПК України передбачено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, а отже законодавець визначив саме такий спосіб реалізації права особи на судовий контроль законності такого виду рішень слідчого судді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.110,219,294,295-1,369-372,376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 19.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1