Справа № 296/7553/23
УХВАЛА

Іменем України

09 серпня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури щодо невенесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

07.08.2023 ОСОБА_3 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира зі скаргою на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури щодо невенесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 01.09.2023 за ст. 109, 190,191,364,365, 366, 367 КК України

Скарга обґрунтована тим, що 01.08.2023 ряд осіб, серед яких і ОСОБА_3 звернулися до Житомирської обласної прокуратури з заявою про вчинення злочинів за ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України.

Заяву було прийнято та зареєстровано під № 20574-23 про що свідчить штамп вхідної кореспонденції прокуратури.

Протев порушення ст.214 КПК України відомості за заявою від 01.08.2023 не внесені до ЄРДР, а переадресована іншим структкрним підрозділам району.

В зв`язку з чим просить зобов`язати прокурора Житомирської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за його заявою від 01.08.2023 про вчинення кримінального злочину, передбаченого ст.ст. 109, 190, 191, 364, 365, 366, 367 ККУ та визнати його потерпілим та невідкладно розпочати досудове розслідування у формі попереднього слідства з підстави вчинення кримінального злочину.

Під час судового розгляду скарги скаржник підтримав скаргу та просив її задовольнити.

Прокурор, заперечував проти задоволення скарги вказуючи, що за заявою від 01.08.2023 Звягельським РВП ГУ НП в Житомирській області 09.08.2023 внесено відомості в ЄРДР № 0000939 з попередньою кваліфікацією за ч.1 ст.366 КК України.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши письмові докази, слідчий суддя встановив наступне.

01.08.2023 ряд осіб, серед яких і ОСОБА_3 звернулися до Житомирської обласної прокуратури з заявою про вчинення злочинів за ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України, яку було прийнято та зареєстровано під № 20574-23 про що свідчить штамп вхідної кореспонденції прокуратури.

04.08.2023 Житомирська обласна прокуратура повідомила ОСОБА_5 що його звернення скеровано для розгляду до Звягельської окружної прокуратури та УСБУ в Житомирській області.

Відповідно 04.08.2023 за вихідним номером 09/1-70-23 заяву ОСОБА_3 з додатками на 26 аркушах направлено до Звягельської окружної прокуратури та за вихідним 09/1-70 до УСБУ в Житомирській області.

08.08.2023 Звягельська окружна прокуратура заяву від 01.08.2023 направила до Звягельського РВП ГУ НП в Житомирській області, який 09.08.2023 вніс відомості в ЄРДР № 0000939 з попередньою кваліфікацією за ч.1 ст.366 КК України, за фактом, що невстановлена службова особа здійснює службове підроблення шляхом видачі офіційних документів від імені Новоград-Волинська (Звягельська) міська рада, не маючи на те законних повноважень та повідомив про це ОСОБА_3 листом від 09.08.2023 вихідний №19751/220/23.

Вирішуючи поставлене перед слідчим суддею питаня виходжу з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Так, згідно ч.1 ст. 214 КПК України, - слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст. 214 КПК).

Слідчий, прокурор або інша службова особа уповноважена на прийняття й реєстрацію заяви чи повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти й зареєструвати таку заяву або повідомлення. Відмова у прийняття та реєстрації заяви або повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст. 214 КПК).

Пунктом 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу II того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також згідно із пунктом 14 глави 2 розділу II Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі №556/450/18, "підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР".

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, відповідно до Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17, - під час розгляду скарг на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, слідчим суддям необхідно враховувати, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин щодо ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних даних навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК. Таким чином, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Слідчим судею встановлено, що 01.08.2023 ряд осіб, серед яких і ОСОБА_3 звернулися до Житомирської обласної прокуратури з заявою про вчинення злочинів за ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України, яку було прийнято та зареєстровано під № 20574-23 про що свідчить штамп вхідної кореспонденції прокуратури.

В пошення ст.214 КПК України уповноваженою особою Житомирської обласної прокуратури заява не була розглянута та 04.08.2023 спрямована іншим органам, зокрема УСБУ в Житомирській області та Звягельській окружній прокуратурі та лише 08.08.2023 Звягельська окружна прокуратура вказану заяву направила до Звягельського РВП ГУ НП в Житомирській області, який 09.08.2023 вніс відомості в ЄРДР № 0000939 з попередньою кваліфікацією за ч.1 ст.366 КК України, за фактом, що невстановлена службова особа здійснює службове підроблення шляхом видачі офіційних документів від імені Новоград-Волинська (Звягельська) міська рада, не маючи на те законних повноважень та повідомив про це ОСОБА_3 листом від 09.08.2023 вихідний №19751/220/23, отже заява за ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України і на день розгляду справи слідчим суддею є не розглянута, оскільки відсутні відомості щодо її результатів.

Так ч.7 ст.214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Вважаю, що уповноважений працівник Житомирської окружної прокуратури повинен був внести відомості про кримінальні правопорушення за заявою від 01.08.2023 зареєстрованої за вхідним номером 20574-23 до Єдиного реєстру досудових розслідувань для проведення відповідного розслідування наведених заявниками обставин, у випадку відсутності складу злочину - закрити кримінальне провадження відповідно до ст. 284 КПК України, оскільки іншим чином, перевірити викладену в заяві інформацію про злочин не є можливим, а у випадку якщо б було встановлено, внесення таких відомостей з порушенням дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування

Оскільки на момент розгляду скарги у слідчого судді, відсутні відомості про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою ряду осіб, серед яких і ОСОБА_3 від 01.08.2023 за ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України, слідчий суддя вважає, що в цій частині скарга підлягає задоволенню.

Щодо зобов`язання слідчого визнати ОСОБА_3 потерпілим та видати пам`ятку потерпілого, а також іншим учасникам заяви.

Відповідно до положень частин 1 і 2 статті 55 Кримінального процесуального кодексу України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Відповідно до ч. 3 ст. 55 КПК України потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Разом із тим частиною 5 статті 55 Кримінального процесуального кодексу встановлено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до статті 55 Кримінального процесуального кодексу є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано моральної, фізичної або майнової шкоди. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.

Оскільки відомості до ЄРДР за заявою скаржника від 01.08.2023 не були внесені, та про внесення до ЄРДР відомостей за ч.1 ст.266 КК України стали відомі лиш під час судового розгляду, а щодо ряду статей, зокрема за ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України постановляється ухвала слідчий суддя наразі позбавлений можливості зобов`язати слідчого вчинити конкретні дії залучити особу в якості потерпілої у кримінальному провадженні, надати їй пам`ятку про права й обов`язки потерпілої, оскільки це втручання у процесуальні повноваження слідчого, та виходить за межі пововажень слідчого судді

Отже, в цій частині скарга задоволенню не підлягає

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури щодо невенесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 01.08.2023 задовільнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Житомирської обласної прокуратури розглянути заяву від 01.08.2023 ( зареєстровану під вхідним № 20574-23) та виконати дії передбачені ст.214 КПК України щодо ст. 109, 190,191,364,365,367 КК України.

В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст виготовлено та проголошено 11.08.2023 о 15-50 годині

Слідчий суддя ОСОБА_1