Справа № 362/4600/23
Провадження № 1-кс/362/752/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря - ОСОБА_2 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000494 від 01.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Поташ, Тальнівського району, Черкаської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, тимчасово не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_6 з клопотанням про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано наступним.

СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000494 від 01.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан, який надалі неодноразово продовжувався, у тому числі Указом Президента України від 6 лютого 2023 року №58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

ОСОБА_5 розуміючи, що на території України діє воєнний стан, вчинив злочин за наступних обставин: 21.02.2023 (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_5 перебував у домоволодінні, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 де побачив рожеву скриньку у формі серця в котрій знаходились золоті вироби. В цей час у ОСОБА_5 виник прямий умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, що належить потерпілій ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, розуміючи, що на території України діє воєнний стан, пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, ОСОБА_5 викрав зі рожевої скриньки у формі серця, хрестик за реактивом 585 проби, загальною вагою 1,15 г., чистою вагою 1,11 г. загальною вартістю 2016,55 грн. (дві тисячі шістнадцять гривень 55 копійок), каблучку за реактивом деформовану 583 проби загальною вагою 1.23г., чистою вагою 1,21г. загальною вартістю 1812,70 грн. (одна тисяча вісімсот дванадцять гривень 70 копійок), обручку за реактивом 585 проби загальною вагою 1,09 г., чистою вагою 1,09 г. загальною вартістю 1740,20 грн. (одна тисяча сімсот сорок гривень 20 копійок).

У подальшому ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим потерпілій ОСОБА_7 завдав матеріальну шкоду на суму 5569,45 (п`ять тисяч п`ятсот шістдесят дев`ять гривень 45 копійок).

25.07.2023 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підозра ОСОБА_5 підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 31.05.2023, протоколом ОМП від 31.05.2023, який проводився за адресою: АДРЕСА_3 , протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 02.06.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 24.07.2023 за участі ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 19.07.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 24.07.2023 за участі ОСОБА_8 , постановою про визнання документом у кримінальному провадженні від 02.06.2023, відповіддю на запит № 4924 від 05.06.2023, висновком експерта №3313 від 21.07.2023 та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, крім того підозрюваний може вчиняти нові кримінальні правопорушення, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000494 від 01.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При обранні щодо підозрюваного запобіжного заходу, суд, не вирішує наперед питання про його винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;

7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);

8) наявність судимостей у підозрюваного,

9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Статтею 179 КПК України передбачено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Положенням ч. 5, ч. 6 ст. 194 КПК України визначено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

У ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" наголошується, що суди при розгляді справ застосовують Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р. (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення заявником тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою, але тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі "Єчус проти Литви").

Крім того у рішенні ЄСПЛ у справі "Чахла проти Сполученого Королівства", зазначено, що будь-яке позбавлення волі має здійснюватися не тільки у відповідності із основними процесуальними нормами національного права, але також відповідати меті ст. 5 Конвенції, тобто захищати людину від свавільного позбавлення волі".

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_9 , виходячи лише з фактичних даних, зазначених у доданих до клопотання документах, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_9 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин та доведеним наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК Українизазначених у клопотанні.

Вирішуючи, який запобіжний захід застосувати, слідчий суддя у відповідності до ч. 1ст. 178 КПК України враховує тяжкість покарання, особу підозрюваного, та те, що останній має постійне місце проживання, раніше не судимого.

Враховуючи вказані вище обставини, вважаю за належне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, як найбільш м`який з передбачених законом запобіжних заходів і який, виходячи з встановлених обставин, зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 р., ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184,193, 194, 195, 196, 197, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язок:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого, а якщо справа перебуватиме у провадженні суду - на прокурора.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1