ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9731/23
провадження № 1-кс/753/1981/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002149, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.06.2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, офіційно не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

Обґрунтування клопотання.

В провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м.Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0002149 від 08.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.06.2023 приблизно о 10.00год., ОСОБА_4 виходячи з приміщення магазину «АТБ» по вул.Хареівське шосе, 152, побачив пакет з особистими речами ОСОБА_8 , який лежав на підлозі при вході до магазину та з метою особистого збагачення, вирішив його таємно вкрасти.

Реалізуючи свій таємний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 перебуваючи в коридорі магазину «АТБ» за вищевказаною адресою, переконавшись та вважаючи, що за його діями ніхто з обслуговуючого персоналу та відвідувачів магазину не спостерігає, шляхом вільного доступу взяв з підлоги поліетиленовий пакет в середині якого знаходились особисті речі, а саме грошові кошти в сумі 1070грн., гаманець червоного кольору та пакет з продуктами харчування, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять, після чого з місця вчинення злочину зник.

Продовжуючи реалізовувати, свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 утримуючи при собі вказане майно, пройшов за будинок АДРЕСА_2 , де дістав з гаманця вищезазначені грошові кошти, а гаманець викинув на дах під`їзду, таким чином розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріальний збиток на загальну суму 1070грн.

Слідчим зазначено, що у вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його причетність до вчинення вказаного злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

В порядку ст.177 КПК України прокурором встановлені наступні ризики, які обґрунтовують необхідність застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 може ухилятися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчим також зазначено, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки він офіційно не працює, не має стійких соціальних зв`язків у м.Києві, не встановлено осіб, які могли б виступати в якості поручителя відносно ОСОБА_4 , тому з врахування наявності місця мешкання у м.Києві, цілодобовий домашній арешт зможе запобігти зазначеним у клопотанні ризикам.

Думка сторін у судовому засіданні.

Прокурор підтримав подане клопотання, просив його задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний та його захисник просили слідчого суддю застосувати більш м`який запобіжний захід.

Мотивація суду.

Заслухавши думку учасників розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частина 1 ст.181 КПК України передбачає, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Частиною 2 ст.181 КПК України визначено, що домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

09.06.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України (наявний його особистий підпис).

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 ; - протоколом огляду від 08.06.2023, в ході якого зафіксовано місце вчинення кримінального правопорушення; - протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 08.06.2023, яка розповіла про відомі їй обставини вчинення кримінального правопорушення; - протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 08.06.2023.

У клопотанні вказано, що підозрюваний ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, яке передбачає покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Оцінюючи можливість підозрюваного впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене вказує на те, що ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні існує, що обумовлює необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

При встановленні ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_4 офіційно не працює, тобто не має законних джерел доходів, обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину проти власності, що відповідно може спонукати його до вчиненню нових подібних злочинів.

Зазначенні вище обставини вказують на наявність ризиків визначених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, і в сукупності з наявністю обґрунтованої підозри є підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Разом з тим, домашній арешт по встановленій ч.1 ст.176 КПК України тяжкості запобіжних заходів передує триманню під вартою, а тому є достатньо суворим заходом. З урахуванням встановлених слідчим суддею обставин з покладенням на підозрюваного обов`язків, домашній арешт цілком забезпечує мету застосування запобіжних заходів та повною мірою може запобігти наявному ризику кримінального провадження без надмірного втручання в його повсякденний спосіб життя.

Однак, слідчий суддя вважає що саме домашній арешт в період часу, а не цілодобовий, забезпечить підозрюваному можливість зайнятись пошуком роботи, почати законним шляхом заробляти кошти в тому числі для відшкодування шкоди, завданої потерпілій, захист інтересів якого є одним із завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Згідно пояснень підозрюваного наразі фактично проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаних обставин домашній арешт має бути застосовано за фактичним місцем проживання підозрюваного.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України:

У зв`язку із обранням підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, та встановлення ризиків кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити такі обов`язки, які забезпечать встановлені ризики, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватись від спілкування з потерпілим у цьому кримінальному провадженні.

Частина 6 ст.181 КПК України передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. А у відповідності до ч.7 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. Тому строк домашнього арешту та дії покладених на нього обов`язків встановлюється слідчим суддею до 09.08.2023.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.7, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_4 залишати місце свого проживання а саме, житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 23:00год. до 06:00год. строком на два місяці, тобто до 09 серпня 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 виконання обов`язків відповідно до ч .5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування з потерпілим у цьому кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у випадку необхідності залишити житло, він повинен отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора або суду. В іншому випадку, це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміни на інший, більш суворий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено протягом п`яти днів з моменту оголошення резолютивної частини ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1