Справа № 754/7305/23
У Х В А Л А

Іменем України

01 червня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України у кримінальному провадженні, внесеному 01.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001379,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва, надійшло клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0001379 від 01.05.2023 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний час доби за місцем реєстрації ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

У клопотанні зазначено, що Слідчим відділом Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001379 від 01.05.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.04.2023 року приблизно о 19:00 годин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, вступила у словесну сварку зі своїм чоловіком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час якої у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, утримуючи в правій руці предмет, схожий на кухонний ніж нанесла ОСОБА_7 один удар в область грудної клітини зліва, чим спричинила останньому тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя у момент заподіяння.

31.05.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці міста Києва, громадянки України, з вищою освітою, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимій, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколами допиту потерпілого та свідків, протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваної, висновками експертизи, речовими доказами.

Підозрювана ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

У клопотанні слідчий посилається на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може: переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, показання яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Зважаючи на обґрунтованість підозри, а також суворість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винною, остання з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, а також впливати на інших учасників кримінального провадження. Вільно пересуваючись, підозрювана може перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженню шляхом особистих зустрічей із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні, а також вживати заходи для незаконного впливу на потерпілого і перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання із показаннями останнього, схиляти до дачі завідомо неправдивих показань під час досудового розслідування.

Таким чином, на думку слідчого до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний час доби.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, в обґрунтування необхідності обрання саме такого запобіжного заходу навів ті обставини, що існує обґрунтована підозра у вчиненні останньою кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Крім того повідомив, що підозра є обґрунтованою та підтверджується зібраними у справі матеріалами. Зауважив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Захисник ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення зазначеного клопотання, як необґрунтованого. Зазначив щодо відсутності доказів, на вказані у клопотанні слідчого ризики, з приводу того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні. Крім того зазначив, що підозра є необґрунтованою. Також захисник зазначив, що ОСОБА_5 раніше не судима, офіційно працює, потерпілий по кримінальному провадженню її чоловік, якому вона повністю оплачує лікування. Просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати його підзахисній запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала думку захисника, просила відмовити в задоволенні клопотання, вказувала, що не ухиляється від слідства, а також за першою вимогою прибуває до органів досудового розслідування.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши наявні у розпорядженні матеріали, вважає за доцільне вказати на таке.

В судовому засіданні судом встановлено, що в провадження слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0001379 від 01.05.2023 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний час доби за місцем реєстрації ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Згідно із вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

31.05.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Як зазначено у положеннях ст.ст.177,178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.

При цьому суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, суд враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При розгляді питання про доцільність застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт в певний період доби судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» у національному законодавстві не визначене, то, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд має враховувати позицію Європейського Суду з прав людини, відображену у рішенні від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (пункті 175) відповідно до якого «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також див. рішення у справі «Кущ проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, його формулювання містить інформацію про те, що ОСОБА_5 дійсно при встановлених досудовим слідством обставинах могла вчинити інкриміноване їй правопорушення, тобто наявна обґрунтована підозра у злочині, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про два таких ризики.

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 притягується до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, який відноситься до категорії тяжких та за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років. Зважаючи на обґрунтованість підозри, а також суворість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винною, остання з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, а також впливати на інших учасників кримінального провадження.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання її винною у злочині, у вчиненні якого вона підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідчий суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, суд вважає недоведеним, незважаючи на те, що потерпілий по кримінальному провадженню та підозрювана ОСОБА_5 є подружжями, наразі саме підозрювана ОСОБА_5 піклується за станом здоров`я потерпілого, оскільки під час розгляду вказаного клопотання прокурора вказував, що на даний час по кримінальному провадженню проведені всі слідчі дії, в тому числі опитані потерпілий, підозрювана та свідки, отримані висновки судових експертиз, з підозрюваною та потерпілим проведені слідчі експерименти.

Отже, слідчим суддею встановлено наявність одного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, відповідно до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

Щодо доводів сторони захисту: щодо суті підозри, тобто вчинення кримінального правопорушення будуть перевірятися в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

При розгляді клопотання прокурор довів обставини передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин передбачених, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, щодо застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, який буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, під час розгляду даного клопотання слідчим суддею не було встановлено достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України і на які вказує прокурор у судовому засіданні, а саме те, що ОСОБА_5 може впливати на потерпілого та свідків.

Прокурором у судовому засіданні та слідчим у клопотанні не було надано суду відповідних, беззаперечних доказів відповідної аргументації, що у своїй сукупності дозволять зробити висновок про існування ризиків передбачених ст. 177 КПК та необхідність застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби.

Враховуючи конкретні обставини справи та дані про особу ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, офіційно працевлаштована, одружена, раніше не судима, має визначене місце проживання у м. Києві, а також враховуючи практику Європейського суду з прав людини, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Посилання в клопотанні сторони обвинувачення на неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є формальним, ґрунтується на припущеннях.

Тяжкість злочину та суворість покарання, яке загрожує особі в разі визнання особи винним, не може слугувати єдиною підставою для застосування такого запобіжного заходу, як домашній арешт в певний період доби. Те, що особа підозрюється у вчиненні злочину певної тяжкості, формально переліченими ризиками ст. 177 КПК України, з чим пов`язує прокурор неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, самі по собі не свідчать про неможливість уникнення встановлених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Враховуючи вказане, а також те, що прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який на думку слідчого судді, із урахуванням викладеного вище в достатній мірі здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Керуючись ст.ст. 177, 179, 193, 194, 196, 309, 395, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України у кримінальному провадженні, внесеному 01.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001379 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

-прибувати за вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або робити;

-здати на зберігання слідчому, якій здійсню досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити строком на 2 місяця, тобто до 31 липня 2023 року включно.

Підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під підпис повідомити покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого у кримінальному провадженні №0001379.

Ухвала підлягає оскарженню в частині відмови в застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1