Справа № 461/3928/15-к
Провадження № 1-кс/461/2138/23
УХВАЛА

про продовження дії запобіжного заходу

21.04.2023 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Стрий, Львівської області, громадянина України, українця, із середньою освітою, одруженого, військовослужбовця, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ?

встановив:

слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Львівської обласної прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 26.05.2023, без визначення розміру застави.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що 14.01.2023 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова (справа № 461/296/23; провадження № 1-кс/461/296/23) від 14.01.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, який у подальшому, продовжено до 01.05.2023.

Відповідно до ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03.03.2023, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001630 від 01.09.2014 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України продовжено до чотирьох місяців, тобто до 14.05.2023.

На даний час у вказаному кримінальному провадженні, згідно з вимогами ст. 290 КПК України, 07.04.2023 сторонам письмово повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження для ознайомлення.

Починаючи із 18.04.2023 захисниками ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також підозрюваним ОСОБА_6 розпочато ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Разом з цим, строк дії ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03.03.2023 року, якою продовжено строк дії запобіжного заходу стосовно ОСОБА_6 , завершується.

Окрім того, слідчий вказує на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є підстави для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілу, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни наданих ними показань;

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

З урахуванням вищенаведеного, просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з мотивів наведених у ньому та просив таке задовольнити.

Підозрюваний та його захисники, кожен окремо, у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили. Сторона захисту вважає, що ризики, зазначені прокурором не обґрунтовані. Просили розглянути питання застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Розглянувши клопотання, заслухавши доводи прокурора, підозрюваного та його захисників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з нижченаведених доводів та мотивів.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області перебуває кримінальне провадження № 0001630 від 01.09.2014 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

14.01.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова (справа № 461/296/23; провадження № 1-кс/461/296/23) від 14.01.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 днів, тобто до 14.03.2023 включно.

У подальшому, 03.03.2023 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова (справа № 461/3928/15-к; провадження № 1-кс/461/1197/23) строк застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою продовжено строком на 60 днів, тобто до 01.05.2023.

Відповідно до ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03.03.2023, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001630 від 01.09.2014 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України продовжено до чотирьох місяців, тобто до 14.05.2023.

На даний час у вказаному кримінальному провадженні, згідно з вимогами ст. 290 КПК України, 07.04.2023 сторонам письмово повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження для ознайомлення.

Починаючи із 18.04.2023 стороною захисту розпочато ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 01.09.2014; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 (сестри безвісти зниклої ОСОБА_9 ); протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ; довідкою про наслідки проведення перегляду відео спостереження по напрямку руху безвісті зниклої ОСОБА_9 , яке мало місце 31.08.2014 по вул. Галицькій м. Стрий Львівської області; довідкою переміщення ОСОБА_9 в нічному клубі «Сейф» в м. Стрий Львівської області, в ніч на 31.08.2014, в період з 02:00 - 04:20 год.; протоколом обшуку від 11.09.2014, проведеного за адресою: Львівська область, Стрийський район, с. Добрівляни (місце проживання ОСОБА_6 ); висновком молекулярно-генетичної експерти № 10/487 від 10.02.2015; протоколом огляду із відеоінформацією від 11.09.2020; протоколами допитів підозрюваних ОСОБА_14 та ОСОБА_6 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_14 ; протоколами огляду за участю підозрюваного ОСОБА_14 від 27.01.2022; протоколом огляду за участю потерпілої ОСОБА_8 від 07.02.2022; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

На даній стадії розслідування слідчим та прокурором наведено переконливі факти на підтвердження обґрунтованості підозри у скоєнні правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_6 .

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 завершується 01.05.2023 року, відтак, на даний час, виникла необхідність вирішення питання доцільності продовження вищевказаного строку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що вищенаведені ризики, які враховані під час ухвалення рішення про застосування запобіжного заходу не зменшились.

Характер інкримінованого особі правопорушення, санкція статті за якою кваліфіковано дії підозрюваного, дані про його соціальні зв`язки вказують на ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Так, оцінюючи ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує положення ст. ст. 23, 94 КПК України, згідно яких суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а жоден доказ не має наперед встановленої сили. Отже, виходячи зі стадії даного кримінального провадження, має місце реальний ризик, впливу на свідків, які станом на момент розгляду даного клопотання не допитані судом.

При вирішенні питання продовження строку дії запобіжного заходу слідчим суддею беруться до уваги дані про вік та стан здоров`я підозрюваного, характер вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, його соціальні зв`язки.

Водночас, у ході розгляду клопотання обставин, які перешкоджають застосуванню запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного не встановлено. Оцінюючи доводи підозрюваного та його захисників щодо зміни запобіжного заходу, виходжу з того, що в ході розгляду даного клопотання не здобуто доказів, які перешкоджають триманню ОСОБА_6 під вартою, а також не встановлено фактів або обставин, які нівелюють наведені вище ризики.

Також, в ході розгляду клопотання встановлено, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини повинно забезпечити високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів.

Відповідно до ч.4 ст.196 КПК, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. За приписами ч.3 ст.197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Зі змісту ч.4 ст.196, ч.3 ст.197 КПК вбачається, що вказані норми наділяють слідчого суддю правом у період, коли досудове розслідування у рамках певного кримінального провадженні ще триває (до його закінчення), вирішувати питання щодо продовження особі запобіжного заходу, але вони не обмежують тривалість застосування такого заходу строками досудового розслідування. Адже, вказане питання регулюється ч.1 ст.197 КПК, у відповідності до якої строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

При цьому, не включення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст.290 КПК, в зазначені у ст.219 КПК строки, не свідчить про обмеження строку застосування запобіжного заходу строками досудового розслідування.

З наведеного вбачається, що строк на який до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід, КПК не обмежує строками досудового розслідування, у рамках якого особі обирається відповідний захід, а тому ухвала про застосування до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може лишатися чинною і після закінчення досудового розслідування в кримінальному провадженні до настання однієї з обставин, наведених у ст.203 КПК.

Згідно ч.4 ст.176 КПК запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

На час розгляду слідчим суддею клопотання органом досудового розслідування відкрито матеріали кримінального провадження для ознайомлення. Тобто, строк досудового розслідування не закінчився, а перервався до моменту здійснення прокурором однієї з дій, зазначених в ч.2 ст.283 КПК.

Приймаючи рішення за клопотанням, враховую практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, отже тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні (злочині), у вчиненні якого він підозрюється, є достатньою та співрозмірною для застосування запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою; вік та стан підозрюваного ОСОБА_6 дозволяють йому перебувати в слідчому ізоляторі під час досудового розслідування, що, в свою чергу, є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Вирішуючи питання зміни ОСОБА_6 запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що домашній арешт, з огляду на тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину, а також наведені вище ризики є недостатнім запобіжним заходом, який би зміг забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.

Доводи сторони захисту стосовно відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду клопотання, адже такі ризики не зменшилися на даний момент. Водночас, зміст доказів якими обґрунтовано підозру на даному етапі провадження є достатнім для встановлення об`єктивного зв`язку підозрюваного ОСОБА_6 із інкримінованим йому кримінальним правопорушенням.

З урахуванням викладених мотивів, наведених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , приходжу до висновку про необхідність продовження застосовування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З огляду на вищезазначене, виходячи з категорії злочину у якому підозрюється ОСОБА_6 , підстав для визначення розміру застави слідчий суддя не знаходить.

Відповідно до ч.ч. 6-8 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 та підозрюваний повідомили про факти застосування до ОСОБА_6 у січні 2023 року незаконного впливу, в тому числі фізичного в умовах слідчого ізолятора.

Зовнішній вигляд та стан підозрюваного не дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Прокурор повідомив про необізнаність щодо наявності обставин наведених стороною захисту.

Отже, виходячи з наведеного вважаю за необхідне застосувати під час розгляду даного клопотання та ухвалення цього судового рішення положення ст. 206 КПК України.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 26.05.2023, без альтернативи внесення застави.

Зобов`язати прокурора ОСОБА_3 забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваному ОСОБА_6 .

Доручити слідчому управлінню Головного управління Національної поліції України у Львівській області провести дослідження фактів, викладених в усній заяві та зверненні до уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 10.03.2023 адвоката ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_6 .

Повідомити керівництво Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№19)» та Львівську обласну прокуратуру про необхідність вжити невідкладні заходи для забезпечення безпеки ОСОБА_6 , згідно із законодавством.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію ухвали скерувати для відома і виконання до Головного управління Національної поліції України у Львівській області, Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№19)» та Львівську обласну прокуратуру

Строк дії ухвали до 26 травня 2023 року, включно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1