Овруцький районний суд Житомирської області

Справа № 1-398/11
Провадження № 1/286/1/23
У Х В А Л А

31.05.2023 року
Овруцький районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
з секретарем ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
підсудної ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Овруч клопотання захисника підсудної ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у кримінальній справі № 1-398/11 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2017 року справу № 1-398/11 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді ОСОБА_8 , суддів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2018 року у справі № 1-398/11 у зв`язку із припиненням повноважень судді ОСОБА_8 замінено головуючого суддю ОСОБА_8 на головуючого суддю ОСОБА_9 .
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2021 року у справі № 1-398/11 у зв`язку із закінченням повноважень судді ОСОБА_9 замінено головуючого суддю ОСОБА_9 на головуючого суддю ОСОБА_1 .
31.05.2023 року до суду надійшло клопотання захисника підсудної ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яке мотивоване тим, що по-перше, в судовому засіданні, що мало місце 29.03.2023 року, під час вирішення питання про порядок дослідження доказів, на суддів було здійснено тиск з боку прокурора перед початком судового засідання, щоб судді не допитували потерпілого та свідків безпосередньо під час судового засідання, а заслухали показання свідків, що мали місце під час попереднього розгляду; по-друге, змінилася головуюча і в попередніх судових розглядах головуюча суддя не мала можливості ставити питання потерпілому та свідкам, а роль головуючої судді важко переоцінити під час колегіального розгляду справи, небажання судді ОСОБА_1 допитувати потерпілих та свідків безпосередньо під час судового розгляду свідчить про наявність обставин, що викликають сумнів в об`єктивності головуючого судді; по-третє, порушення права на допит свідків суперечить не лише національному законодавству, а і ч.3 ст.6 Європейської конвенції прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: d) допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; порушення колегією суддів національного законодавства та міжнародного законодавства стосовно допиту потерпілих та свідків свідчить про наявність обстави, що викликають сумнів у об`єктивності колегії суддів, тобто наведене свідчить про наявність обставин що викликають сумнів у об`єктивності усього складу суддів, що розглядають кримінальну справу відносно ОСОБА_6 .
Сторона захисту клопотання підтримала, заявивши також що на захисника судом чиниться тиск шляхом винесення ухвал про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Прокурор щодо задоволення клопотання про відвід колегії суддів заперечив, просив у його задоволенні відмовити за безпідставністю.
Дослідивши доводи, викладені у клопотанні про відвід колегії суддів, суд дійшов до наступних висновків.
Обставини, що виключають участь судді в розгляді справи, передбачені статтею 54 Кримінального процесуального кодексу України (1960 р.). Зокрема у відповідності до пункту 4 частини першої цієї статті, суддя не може брати участь у розгляді справи при наявності інших обставин, які викликають сумнів в об`єктивності судді.
Відповідно до ст.56 КПК України, за наявності обставин, передбачених ст.ст.54, 55 КПК України, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. На цих же підставах відвід судді може бути заявлений прокурором, підсудним, захисником, а також потерпілим і його представником, цивільним позивачем і цивільним відповідачем або їх представниками. Заяви про відвід подаються до початку судового слідства. Пізніша заява про відвід допускається у випадках, коли підстава для відводу стала відома після початку судового слідства.
Визначаючись щодо наявності підстав для відводу суду, суд враховує також, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах «П`єрсак проти Бельгії», «Кіпріану проти Кіпру», «Грівз проти Сполученого Королівства»). Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клейн та інші проти Нідерландів»).
Ухвалами суду від 29.03.2023 року і 16.05.2023 року повідомлено Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Волинської області про неналежне виконання обов`язків як захисника адвокатом ОСОБА_7 та зобов`язано розглянути питання притягнення його до дисциплінарної відповідальності по викладених в ухвалах фактах.

Згідно з ст.57 КПК України (1960 р.) заява про відвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу. Заява про відвід кільком суддям або всьому складу суду вирішується простою більшістю голосів; у разі задоволення заяви про відвід комусь із суддів або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, справа розглядається в тому самому суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 16-2 цього Кодексу.

З огляду на викладене, з метою усунення суб`єктивних сумнівів сторони захисту в об`єктивності, неупередженості та безсторонності колегії суддів, суд вважає наведені захисником підсудної ОСОБА_7 в клопотанні та судовому засіданні в підтвердження обґрунтованості заявленого відводу доводи, такими що заслуговують на увагу, і свідчать про існування підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.54 КПК України (1960 р.), для відводу колегії суддів в кримінальному провадженні, що є підставою для задоволення клопотання про відвід.

Тому керуючись статтями 54-57 Кримінального процесуального кодексу України (1960 р.), суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника підсудної ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у справі № 1-398/11 задоволити.

Справу № 1-398/11 передати на розгляд іншому складу суддів, який визначається у порядку, встановленому статтею 16-2 КПК України (1960 р.).

Ухвала не оскаржується.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді:

ОСОБА_2

ОСОБА_3