Провадження № 1-кс/202/6963/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

07 вересня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000904 від 21.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулася з погодженим із прокурором клопотанням, в якому просить накласти арешт на одяг підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вилучено 21.08.2023 в ході обшуку затриманої особи, - штани зеленого кольору з орнаментом у вигляді плям, та мобільний телефон марки «Redmi 9», які опечатано до спеціальних експертних пакетів та належать останньому, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000904 від 21.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за фактом умисного вбивства ОСОБА_6 військовослужбовцем ОСОБА_5 ..

21.08.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час особистого обшуку у підозрюваного було вилучено штани зеленого кольору з орнаментом у вигляді плям та мобільний телефон марки «Redmi 9», які опечатано до спеціальних пакетів.

Вказані речі постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий вважає, що вилучений одяг та мобільний телефон мають значення речових доказів, можуть містити сліди вказаного кримінального правопорушення, інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та потрібні для проведення експертних досліджень.

В судове засідання слідчий, прокурор та володілець майна не з`явилися.

Слідчим та підозрюваним надані заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000904 від 21.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

21.08.2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

З протоколу затримання вбачається, що під час особистого обшуку у ОСОБА_5 було вилучено одяг - штани зеленого кольору з орнаментом у вигляді плям та мобільний телефон марки «Redmi 9», які постановою слідчого від 21.08.2023 року вказані речі визнані речовим доказом.

Розглядаючи клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя враховує, що за змістом статті 208 КПК України під час затримання особи може бути проведений особистий обшук.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені у ОСОБА_5 штати та мобільний телефон відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки можуть мати значення доказів, а саме містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, містити відомості, які мають значення для досудового розслідування.

У той же час існує загроза приховування, знищення, відчуження цих речових доказів, так як ОСОБА_5 є особою, заінтересованою у результатах кримінального провадження, оскільки йому повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України.

Тому, на переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника речей, накладення арешту не буде мати негативних наслідків, потрібно з метою досягнення завдань кримінального провадження, носить тимчасовий характер, може бути скасований відповідно до статті 174 КПК України після проведення відповідних слідчих та процесуальних дій.

Отже, клопотання слідчого необхідно задовольнити та з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на штани зеленого кольору з орнаментом у вигляді плям та мобільний телефон марки «Redmi 9», які були вилучені у ОСОБА_5 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на штани зеленого кольору з орнаментом у вигляді плям та мобільний телефон марки «Redmi 9», які були вилучені 21.08.2023 року у ОСОБА_5 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_7