Справа №443/1043/23
Провадження №1-кс/443/24/23
УХВАЛА

слідчого судді

19 червня 2023 року місто Жидачів

Слідчий суддя Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погодженого із прокурором Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за реєстраційним №0000070 від 06.06.2023,

встановив:

В обґрунтування клопотання дізнавач СД покликається на те, що 05.06.2023 у Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області з письмовою заявою звернувся ОСОБА_5 про спричинення йому 05.06.2023 приблизно о 21.45 в с. Дем`янка-Лісна Жидачівської ТГ Стрийського району Львівської області під час словесного конфлікту ОСОБА_6 тілесних ушкоджень. 05.06.2023 ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції предмет, схожий на пістолем з маркуванням «Stalker» cal.4 mm 2.5 серійний номер НОМЕР_1 , в якому знаходилися 9 металевих предметів, схожих на набої, 4 з яких стріляні, які було вилученою. 06.06.2023 предмет, схожий на пістолет з маркуванням «Stalker» cal.4 mm 2.5 серійний номер НОМЕР_1 та 9 металевих предметів, схожих на набої, 4 з яких стріляні, які було виявлено та вилучено 05.06.2023 у ОСОБА_6 , визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні. У ході досудового розслідування, з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на предмет, схожий на пістолет з маркуванням «Stalker» cal.1.4 mm 2.5 серійний номер НОМЕР_1 та 9 металевих предметів, схожих на набої, 4 з яких стріляні, оскільки є підстави вважати, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження на вказані речі призведе до неможливості їх дослідження та може призвести до їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому проведенню досудового розслідування у кримінальному провадженні. Метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів та проведення експертного дослідження.

Прокурор та дізнавач СД у судове засідання не прибули, однак у поданому клопотанні просять клопотання розглядати за їх відсутності.

Особа, у якої вилучили майно, ОСОБА_6 у судове засідання не прибув, однак подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, вивчивши викладені у клопотанні аргументи та додані до клопотання матеріали, доходить такого висновку.

Дослідженими обставинами справи встановлено, що відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України, внесені до ЄРДР за реєстраційним №0000070 від 06.06.2023 (а.к.4). Відповідно до протоколу огляду місця події від 05.06.2023 ОСОБА_6 добровільно видав предмет, схожий на пістолет з маркуванням «Stalker» cal.4 mm 2.5 серійний номер НОМЕР_1 та 9 металевих предметів, схожих на набої, 4 з яких стріляні (а.с.9-10), поясненнями ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , рапортами. Постановою дізнавача СД відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області від 06.06.2023 предмет, схожий на пістолет з маркуванням «Stalker» cal.4 mm 2.5 серійний номер НОМЕР_1 та 9 металевих предметів, схожих на набої, 4 з яких стріляні, визнано речовими доказами (а.к.20).

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з приписами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Вирішуючи питання підставності накладення арешту на майно слідчий суддя зважає на вимоги статей 98 та 170 КПК України, які визначають поняття доказів, встановлюють підстави та порядок накладення арешту на майно.

З системного аналізу даних норм КПК України випливає, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Слідчий суддя враховує, що дізнавачем СД належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, це майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що арешт зазначеного в клопотанні майна є необхідним для досягнення його завдання та мети застосування, а також збереження цього майна, яке, у визначеному законом порядку, визнано речовими доказами, тому слідчий суддя доходить переконання, що клопотання слід задовольнити.

Водночас, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (частина 1 статті 170 КПК України). Таким чином, застосування у кримінальному провадженні запобіжного заходу у виді арешту майна означає застосування до володільця цього майна обмежень, а саме: позбавлення його права на відчуження, розпорядження та користування цим майном. Водночас, остання правомочність (користування майном) не застосовується лише у разі, якщо щодо цього слідчим суддею (чи судом) ухвалено окреме рішення.

Керуючись статями 98, 170, 172, 173, 372 КПК України,

постановив:

Клопотання дізнавача СД Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погодженого із прокурором Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за реєстраційним №0000070 від 06.06.2023, задовольнити.

Накласти арешт на предмет, схожий на пістолем з маркуванням «Stalker» cal.4 mm 2.5 серійний номер НОМЕР_1 та 9 (дев`ять) металевих предметів, схожих на набої, 4 (чотири) з яких стріляні.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною статтею 175 КПК України стороною кримінального провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1