Єд. унік. № 243/1819/23
Провадження № 1-кс/243/386/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2023 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

15 травня 2023 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, надійшло клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 15 травня 2023 клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України повернуто прокурору, встановлено строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

18 травня 2023 року на виконання вимог ухвали прокурор Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 надіслав до суду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, після усунення недоліків.

Із вказаного клопотання вбачається, що СВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, процесуальне керівництво в якому здійснюється Краматорською окружною прокуратурою.

За даним фактом внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000163 від 12 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

12 травня 2023 року, в ході проведення огляду місця події в період часу з 14 год. 15 хв. по 14 год. 50 хв., було виявлено та вилучено: риболовна сітка в якій знаходились 16 карасів.

Таким чином, на думку прокурора, є розумні підстави вважати, що вказані речі та предмети можуть містити сліди, які можуть свідчити про скоєння вказаного кримінального правопорушення, що дає можливість використання їх в якості доказів, та використання при дослідженні експертом при проведенні судових експертиз, а також мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні і є достатні підстави припускати про їх знищення з метою перешкоджання доказуванню у кримінальному правопорушенні.

З урахуванням викладеного, з метою збереження вилучених об`єктів, предметів та речей в якості речового доказу та забезпечення завдань кримінального провадження в цілому, проведення експертизи, на вищезазначене майно прокурор просить накласти арешт, оскільки в разі повернення його є достатньо підстав вважати, що він може бути прихований, пошкоджений, зіпсований, знищений, перетворений чи відчужений, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву з проханням розгляд клопотання проводити у його відсутності.

Фактичний володілець риболовної сітки ОСОБА_4 надіслав до суду заяву з проханням розгляд клопотання про арешт майна проводити у його відсутності. Не заперечував проти його задоволення.

Власник риби Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області була належним чином повідомлена про дату та час розгляду клопотання, проте не використали свого права на безпосередню участь у судовому засіданні, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Розглянувши клопотання, ознайомившись із доданими до нього матеріалами, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.ч.1,2ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.ч.2-6 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів . У цьому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу; 2) спеціальної конфіскації . У цьому випадку, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи . У цьому випадку, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У цьому випадку, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

З аналізу положень вищевказаних процесуальних норм закону вбачається, що слідчий, прокурор повинні довести, що майно, яке на їх думку підлягає арешту, повинно відповідати критеріям, визначеним у ст.98 КПК України. Доведеними повинні бути і ризики щодо такого майна, передбачені ст.170 КПК України, а саме: щодо збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ ВП № 4 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області перебуває кримінальне провадження за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, за фактом того, що 12 травня 2022 року ОСОБА_4 здійснював незаконний вилов риби.

12 травня 2023 року сдізавачем було проведено огляд місця події, а саме відкритої ділянки місцевості, а саме водойома, яка знаходиться на території Сергіївської селищної ради, було виявлено що на березі знаходиться чоловік ОСОБА_4 , який добровільно надав згодя для огляду риболовної сітки в якої було 16 карасів.

Так за результатами огляду було виявлено та вилучено: риболовна сітка та 16 карасів.

Таким чином відповідно до відомостей з клопотання судом встановлено, що фактичним власником вилученого майна, а саме: риболовної сітки є ОСОБА_4 . Володільцем риби є Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області.

12 травня 2023 року постановою дізнавача СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_5 вище вказані речі у даному кримінальному провадженні визнано речовим доказом, оскільки вони зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 вперше звернувся до слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з клопотанням про арешт майна 15 травня 2022 року, тобто в межах строку передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Слідчий доводячи підставність поданого клопотання про накладення арешту на вищезазначене майно вказував про те, що на його думку вказані речі та предмети можуть містити сліди, які можуть свідчити про скоєння вказаного кримінального правопорушення, що дає можливість використання їх в якості доказів, та використання при дослідженні експертом при проведенні судових експертиз, а також мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні і є достатні підстави припускати про їх знищення з метою перешкоджання доказуванню у кримінальному правопорушенні.

Згідно з положенням ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у ч.2 цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та / або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та / або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

За змістом ч.1, 2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час затримання особи у відповідності до ст.ст.207, 208 КПК України та під час обшуку, огляду.

Таким чином, вилучені в ході огляду місця події предмети є тимчасово вилученим майном, відповідають встановленим ч.2 ст.167 КПК України критеріям.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), слідчий суддя, зокрема, суд повинен враховувати:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

-розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб;

- необхідність такого арешту та наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи обставини, що свідчать про існування на час розгляду клопотання обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, вказаного у клопотанні, наявність підстав вважати, що зазначені у клопотанні предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні та їх відповідність критеріям ст.98 КПК України, виходячи з характеру кримінального правопорушення, необхідності проведення слідчих дій з зазначеним у клопотанні майном, приймаючи до уваги доводи заявника щодо необхідності арешту майна, вважаю клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи вищенаведені обставини та очевидну необхідність в арешті вище переліченого майна, з метою унеможливлення їх подальшої втрати, а також забезпечення повного, швидкого та неупередженого розслідування, вважаю, що клопотання слідчого слід задовольнити.

При цьому слідчий суддя зазначає, що під час проведення досудового розслідування кримінального провадження підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна мають право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України. Тобто арешт майна є тимчасовим заходом та не позбавляє права власності на вказане майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 170-172 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені в ході огляду місця події 12.05.2023 у кримінальному провадженні № 0000163 від 12 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме на риболовну сітку, що належить ОСОБА_4 , яка зберігається у камері схову ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області та шістнадцять карасів, які передані на відповідальне зберігання до ФОП ОСОБА_6 , шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном.

Копію ухвали надіслати заінтересованим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1