УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 591/957/22

провадження № 51-5010 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Сумського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (судова справа № 591/957/22) за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційними скаргами захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на вирок Зарічного районного суду м. Суми від 24 січня 2023 року, з Сумського апеляційного суду на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що у провадженні Сумського апеляційного суду знаходяться вказані матеріали кримінального провадження, а за результатами проведення автоматизованого розподілу вказаної справи між суддями призначення не відбулося через відсутність потрібної кількості суддів для розподілу справи, оскільки судді ОСОБА_9 та ОСОБА_10 приймали участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до пункту 4.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу в Сумському апеляційному суді (далі - Засад), затвердженими рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду № 10 від 12 грудня 2018 року (зі змінами), визначення судді-доповідача у справі здійснюється автоматизованою системою за принципом випадковості з урахуванням визначеної зборами суддів спеціалізації. Склад інших суддів при колегіальному розгляді справи визначається автоматизованою системою з основного складу колегії без урахування спеціалізації та складу судових палат. У разі якщо для визначення складу колегії автоматизованою системою не вистачає суддів з основного складу, склад колегії визначається з числа всіх суддів суду.

Відповідно до пункту 4.6 Засад, для забезпечення визначення складу колегії та заміни судді-члена колегії в апеляційному суді утворюються колегії суддів. До складу колегії з розгляду кримінальних справ входять судді: ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , а до складу колегії з розгляду цивільних справ - ОСОБА_12 , ОСОБА_10 .

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) (далі - Положення) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, до Сумського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження (судова справа № 591/957/22) за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК, за апеляційними скаргами захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на вирок Зарічного районного суду м. Суми від 24 січня 2023 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 6 березня 2023 року, визначено склад колегії суддів: ОСОБА_11 (головуючий суддя), ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

Відповідно до службової записки судді-доповідача ОСОБА_11 від 8 серпня 2023 року про заміну суддів, суддя ОСОБА_12 не зможе брати участь у розгляді даного кримінального провадження у зв`язку із перебуванням у відпустці, а суддя ОСОБА_13 не зможе брати участь у розгляді даного кримінального провадження у зв`язку зі звільненням у відставку з посади судді Сумського апеляційного суду відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 6 липня 2023 року.

Так, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду входять 2 суддів: ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , при цьому до складу судової палати з розгляду цивільних справ цього суду також входять 2 суддів: ОСОБА_12 , ОСОБА_10 .

Однак, зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 9 серпня 2023 року вбачається, що:

- суддю ОСОБА_11 вже призначено (головуючий суддя відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 6 березня 2023 року);

- суддю ОСОБА_12 виключено з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження у зв`язку зі зайнятістю згідно табелю (відпустка 14 і більше днів);

- судді ОСОБА_9 та ОСОБА_10 виключені з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження (слухали поєднану справу, яка виключає розгляд поточної).

За таких обставин, неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК та того, що у Сумському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Сумського апеляційного суду та направити матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з Сумського апеляційного суду на розгляд до Полтавського апеляційного суду, як до одного із найбільш територіально наближених.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Сумського апеляційного суду - задовольнити.

Кримінальне провадження (судова справа № 591/957/22) за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК, за апеляційними скаргами захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на вирок Зарічного районного суду м. Суми від 24 січня 2023 року, направити з Сумського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3