ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/249/23 Справа № 712/4690/23 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретар учасники справи:ОСОБА_5
прокурор підозрюваний захисник ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 травня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, на утриманні дітей не має, розлученого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

11 травня 2023 року старший слідчий СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором, звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначила, що 19 квітня 2023 року ОСОБА_7 , діючи умисно та цілеспрямовано, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи та бажаючи настання наслідків, а також усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, в умовах воєнного стану, який введено згідно Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, в приміщенні магазину «Делікат № 17» (ТОВ «Делікат Ритейл») за адресою: м. Черкаси, вул. Нижня Горова, 70, здійснив крадіжку віскі «Джоні Уокер Ред Лейбл 40%», об`ємом 0,7 л вартістю 645 гривень 45 копійок, після чого з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, спричинивши ТОВ «Делікат Ритейл» збитки в розмірі 645 гривень 45 копійок.

11 травня 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою обґрунтовано тим, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 травня 2023 року клопотання старшого слідчого задоволено.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб до 09 липня 2023 року включно.

Визначено розмір застави 20 (двадцять) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень 00 (нуль) копійок, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою. З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави, покладено на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з м. Черкаси, без дозволу слідчого, слідчого судді;

3) повідомляти слідчого, слідчого суддю про зміну свого місця проживання;

4) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками та експертами у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала суду обґрунтована тим, що слідчим та прокурором належними достатніми достовірними доказами доведені обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя, з урахуванням майнового та сімейного стану ОСОБА_7 , вважав за необхідне визначити її у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680,00 гривень, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України..

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, просить її скасувати, а в задоволенні клопотання відмовити.

У апеляційній скарзі вказує, що ухвала слідчого судді незаконна, необґрунтована та належно не вмотивована.

На думку апелянта слідчий суддя зобов`язаний був відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді взяття під варту у відповідності до приписів ч. 2 ст. 370 КПК України та міг в порядку ч. 3 ст. 370 КПК України зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею.

Вважає, що слідчим не доведено у своєму клопотанні наявність підстав, передбачених пунктами 2 та 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Апелянт стверджує, що слідчим не обґрунтовано недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зазначає, що 11 травня 2023 року, тобто на день розгляду оскаржуваної ухвали, слідчим було проведено обшук у підозрюваного, тому останній вже не міг приховати або спотворити будь-які докази.

Вказує, що свідки у даному правопорушенні відсутні, а підозра висунута на підставі даних камер відеоспостереження, що наявні у слідчого.

Апелянт стверджує, що ОСОБА_7 в судове засідання 11 травня 2023 року доставили працівники поліції одразу після проведення обшуку у нього в квартирі. Тобто фактично він був затриманий одразу після обшуку без оформлення цього факту документально та доставлений до суду, після чого взятий в суді під варту.

Заслухавши доводи захисника, підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статтям 177, 178, 183 КПК України.

Застосовуючи щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону і прийшов до правильного переконання, що у даному кримінальному провадженні наявні достатні підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий або прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На думку колегії суддів, слідчий суддя вірно встановив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, враховуючи дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вірно застосував до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 .

Доводи адвоката ОСОБА_8 в апеляційній скарзі про те, що слідчий суддя зобов`язаний був відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді взяття під варту у відповідності до приписів ч. 2 ст. 370 КПК України та міг в порядку ч. 3 ст. 370 КПК України зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, колегія суддів не бере до уваги, оскільки під час її апеляційного перегляду прийшла до переконання про законність та обґрунтованість даної ухвали.

Твердження в апеляційній скарзі про те, що свідки у даному правопорушенні відсутні, а підозра висунута на підставі даних камер відеоспостереження, що наявні у слідчого, не спростовує правильності висновків слідчого судді щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, про який вказували слідчий та прокурор у судовому засіданні під час розгляду клопотання та який враховано слідчим суддею при постановленні оскаржуваної ухвали.

Посилання апелянта щодо доставлення ОСОБА_7 у судове засідання після проведення в його квартирі обшуку без належного документального оформлення затримання підозрюваного, не є предметом розгляду при апеляційному перегляді оскаржуваної ухвали суду та не спростовує правильності висновків слідчого судді щодо наявності вказаних ризиків, що є підставою для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На думку колегії суддів, розглядаючи клопотання, слідчий суддя всебічно з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та прийшов до обґрунтованого висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбачених КПК України.

Враховуючи наведене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких апелянт просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, суттєвими не являються і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та належним чином мотивував своє рішення.

Порушень норм кримінального процесуального законодавства України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Керуючись статтями 183, 193, 194, 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 травня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді