Провадження № 1-кс/686/4245/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001518 від 02.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22.05.2023 прокурор Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_3 у межах кримінального провадження № 0001518 від 02.05.2023 звернулася із клопотанням про арешт тимчасово вилучене майно у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 (м.т НОМЕР_1 ), а саме: велосипед марки «ЗИЛ» моделі «Прогрес» темно-зеленого кольору, який на праві власності належить потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю за адресою: АДРЕСА_2 (м.т. НОМЕР_2 ), із позбавленням права на відчуження та розпорядження зазначеним майном.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що 01.05.2023 близько 10.15 години невстановлена особа, перебуваючи біля магазину «Варшава» по вул. Грушевського, 88 у м. Городок, Хмельницької області, таємно, шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 No64/2022, викрала належний ОСОБА_5 велосипед марки «ЗИЛ» темно-зеленого кольору, який був припаркований біля вказаного магазину, чим спричинила останньому майнової шкоди на суму 1000 гривень.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення 02.05.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001518 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 05.05.2023 клопотання про арешт майна повернуто прокурору та встановлено строк в 72 год. для усунення недоліків.

Вказана ухвала слідчого судді надійшла у Волочиську окружну прокуратуру лише 19.05.2023.

Указані в ухвалі слідчого судді недоліки прокурор частково усунула.

Під час досудового розслідування встановлено, що вилучене майно у ОСОБА_4 , а саме: велосипед марки «ЗИЛ» моделі «Прогрес» темно-зеленого кольору є викраденим та належить потерпілому у кримінальному провадженні ОСОБА_5 .

З пояснень ОСОБА_4 вбачається, що вилучений велосипед марки «ЗИЛ» моделі «Прогрес» темно-зеленого кольору він викрав 01.05.2023 біля магазину «Варшава» по вул. Грушевського, 88 у м. Городок, Хмельницької області.

Прокурор просить накласти арешт на указане майно з метою збереження речового доказу, забезпечення проведення судової експертизи з метою встановлення вартості викраденого майна.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.

Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Водночас ціллю статей 170, 171 КПК є забезпечення прав власника чи законного володільця майна від втручання сторонніх осіб у здійснення ними повноважень власника чи володільця такого майна. Тобто вони покликані захистити інтереси власника чи законного володільця.

Застосовувати ці положення КПК всупереч інтересам законного власника чи володільця майна, які не вважають свої права порушеними, вочевидь не можна.

Указаного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 січня 2022 року за результатом розгляду справи №127/14139/16-к (провадження № 51-4343км21).

Згідно з ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно із усталеною практикою ЄСПЛ у вказаному питанні, необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе індивідуальний і надмірний тягар (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»).

Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За положеннями ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Із матеріалів клопотання слідує, що велосипед марки «ЗИЛ» моделі «Прогрес» темно-зеленого кольору належить потерпілому ОСОБА_5 .

Слідчий суддя враховує, що опис і характеристики вилучених речей зафіксовані в процесуальному документі протоколі огляду місця події і є майном потерпілого, який зазнав злочинного посягання, разом із цим слідству необхідно установити його вартість, зокрема і експертним шляхом.

З огляду на відсутність доведення ризику знищення цього майна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його арешту шляхом встановлення заборони його відчуження, оскільки відомості про ненадання цього майна для проведення будь-яких подальших слідчих дій, у матеріалах клопотання відсутні.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню частково.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0001518 від 02.05.2023 з тимчасовим позбавленням права відчуження на тимчасове вилучене у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на велосипед марки «ЗИЛ» моделі «Прогрес» темно-зеленого кольору, який належить потерпілому ОСОБА_5 .

Виконання ухвали покласти на слідчого Хмельницького РУП Головного Управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_6 .

Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя