Справа №635/2669/23
Провадження №1-кп/635/222/2023
У Х В А Л А

07 вересня 2023 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про об`єднання матеріалів даного кримінального провадження (справа №635/2669/23, провадження №1-кп/635/222/2023) з матеріалами кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/7356/23, провадження №1-кп/635/430/2023), яке перебуває на розгляді Харківського районного суду Харківської області.

Прокурор в судовому засіданні вказував на доцільність об`єднання матеріалів даного кримінального провадження із справою за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/7356/23, провадження №1-кп/635/430/2023).

Обвинувачена та її захисник в судовому засіданні не заперечували проти об`єднання даної справи та справи за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/7356/23, провадження №1-кп/635/430/2023).

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання щодо об`єднання матеріалів даного кримінального провадження в одне провадження з матеріалами кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/7356/23, провадження №1-кп/635/430/2023), прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу. У разі, якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

Суд, виходячи з вимог статті 334 КПК України, вважає за доцільне матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, об`єднати в одне провадження з матеріалами кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/7356/23, провадження №1-кп/635/430/2023), присвоївши об`єднаній справі №635/2669/23.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 на 60 днів. В обґрунтування клопотання зазначив, що ризики передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу не відпали, обвинувачена може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала, просила задовольнити.

Обвинувачена щодо клопотання прокурора не заперечувала. Заявила клопотання про зменшення суми застави, оскільки визначений розмір є дуже великим для її сім`ї, мати пенсіонерка, потребує стороннього догляду, син військовослужбовець, інших родичів немає. Тому просила визначити мінімальній розмір застави.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти клопотання прокурора, пояснивши, що обвинувачена має міцні соціальні зв`язки, хвору мати, яка потребує стороннього догляду, що підтверджується медичною випискою, батько обвинуваченої помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, у зв`язку з чим просила обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Клопотання про зменшення розміру застави підтримала, просила задовольнити.

Прокурор проти зменшення розміру застави заперечувала пояснивши, що вказана сума є адекватною, підстав для її зменшення немає.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою суд виходить з наступного.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 03.02.2023 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому неодноразово продовжувався, останній раз до 24.09.2023.

Строк тримання під вартою обвинуваченої спливає 24 вересня 2023 року.

У зв`язку із спливом строку запобіжного заходу прокурор звернувся із клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

У контексті практики Європейського суду з прав людини слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Суд бере до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст.307 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжких злочинів. Санкція інкримінованих обвинуваченій злочинів, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Отже, враховуючи дані про особу обвинуваченої, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою, суд погоджується з доводами прокурора, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КК України, існує.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, який інкримінують обвинуваченій, ту обставину, що обвинуваченій інкримінується злочини у сфері обігу наркотичних засобів.

Враховуючи, що свідки на даний час не допитані, суд вважає наявним ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

На думку суду, враховуючи обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст.307 КК України, тобто у вчиненні злочину повторно, наявний ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначені обставини у сукупності свідчать про продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а вірогідність їх настання є досить високою, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою.

Вищевказані обставини у сукупності свідчать також про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, та є всі підстави вважати, що ця міра запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої, в зв`язку з чим клопотання захисника обвинуваченої про зміну запобіжного заходу на більш м`який задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суду надано копію свідоцтва про смерть батька обвинуваченої ОСОБА_6 та виписку із медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_7 , матері обвинуваченої, щодо наявності у останньої хронічних хвороб.

На думку суду, визначений ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 30.03.2023 щодо ОСОБА_4 розмір застави в 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є непомірним для останньої та є занадто обтяжливим.

Суд вважає, що запобігти встановленим ризикам та забезпечити належне виконання обвинуваченою відповідних обов`язків можливо шляхом встановлення розміру застави в 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити тримання обвинуваченої під вартою строком на шістдесят днів, зменшивши встановлений ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 30.03.2023 розмір застави до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, строком на 60 днів.

Керуючись ст.ст.54, 197, 199, 217, 331, 334, КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/2669/23, провадження №1-кп/635/222/2023), об`єднати в одне провадження з матеріалами кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (справа №635/7356/23, провадження №1-кп/635/430/2023), присвоївши об`єднаній справі №635/2669/23.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 продовжити на шістдесят днів - до 05 листопада 2023 року включно.

Зменшити розмір застави, визначений ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 30.03.2023 щодо ОСОБА_4 , до 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень 00 коп.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, на строк до 07.11.2023, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками, понятими, експертами в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченій, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченою в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали суду, в іншій частині ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 08.09.2023.

Суддя ОСОБА_1