печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданніу залі суду у м. Києві клопотання директора Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000002 від 02.01.2023,-

УХВАЛИВ:

До провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000002 від 02.01.2023.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що ухвала винесена без достатніх на це правових підстав та з суттєвими порушеннями матеріальних норм права. Та враховуючи встановлений слідчими органами факт наявності майна, щодо якого застосований арешт, а також зважаючи на обмежений термін придатності цього майна (деякі до 30.09.2023 р.), погодні умови (при підвищенні температури до +8 градусів по Цельсію відбудеться його псування), а також те, що його невикористання призведе до значних негативних наслідків для держави - унеможливлений доступ до тест-систем (використання закуплених тест-систем до завершення терміну придатності), враховуючи роботу ДНДІЛДВСЕ в умовах воснного стану, може нанести значні збитки державі, відтак клопотання підлягає задоволенню.

У судове засідання особа, яка звернулася із клопотанням не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином. Проте, представник подав заяву про розгляд справи у їх відсутність, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор/слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Проте, прокурор подав заяву про відкладення розгляду справи. Попередньо сою правову позицію виклав у письмових запереченнях.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Печерською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000002 від 02.01.2023.

Так, в ході досудового розслідування проведеними оглядами вилучено набори для проведення діагностики губчастоподібної енцефалопатії великої рогатої худоби на базі тест-системи Beta Proin BSE EIA (Roboscreen GmbH кат номер 847-, Німеччина) та у встановленому КПК України порядку визнано речовим доказом.

В подальшому, ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 28.02.2022 у справі № 757/6443/23-к накладено арешт на вилучене майно.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що наведені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження доводів викладених у клопотанні та слідчий суддя позбавлений можливості витребування доказів за власною ініціативою.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують підстави для подальшого збереження арешту майна, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання директора Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000002 від 02.01.2023 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1