УХВАЛА

04 травня 2023 року

м. Київ

справа № 639/945/22

провадження № 51-2635ск23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу потерпілого ОСОБА_4 на вирок Жовтневого районного суду м. Харкова від 26 жовтня 2022 року та ухвалу Харківського апеляційного суду

від 30 січня 2023 року щодо засудженого ОСОБА_5 ,

встановив:

Потерпілий звернувся до Суду з касаційною скаргою, в якій він порушує питання

про перевірку вказаних судових рішень, постановлених щодо ОСОБА_5 ,

у касаційному порядку.

Перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу потерпілим подано без додержання вимог п. 4 ч. 2, ч. 6 цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Згідно вимог ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень

при розгляді справи в суді касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого

(ст. 414 КПК).

Отже, посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судових рішень, особа,

яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону,

що є підставами для скасування або зміни судових рішень, і які, на її думку, допущені судами обох інстанцій при їх винесенні, навести конкретні докази і аргументи

в обґрунтування кожної позиції.

Водночас слід враховувати, що відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Однак, усупереч наведеним положенням процесуального закону, касаційна скарга потерпілого не містить обґрунтування істотного порушення кримінального процесуального закону, як підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК, для скасування оскаржених судових рішень, з урахуванням положень ст. 412 цього Кодексу.

Крім того, потерпілий у касаційній скарзі, вказуючи на допущене судом першої інстанції при постановленні оскарженого вироку неправильне застосування закону України

про кримінальну відповідальність, яке він убачає у неправильній кваліфікації дій винного, як на підставу, передбачену п. 2 ч. 1 ст. 438 КПК, для його скасування, доводів

на обґрунтування зазначеної позиції з урахуванням положень ст. 413 цього Кодексу

не наводить.

Крім цього, потерпілий в обґрунтування незаконності оскаржених судових рішень серед іншого посилається на невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, що в силу статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.

Також потерпілий, вказуючи у касаційній скарзі на невмотивованість ухвали апеляційного суду, не конкретизує, які саме доводи його апеляційної скарги суд не перевірив та на які не надав відповідей у вказаному судовому рішенні.

Крім цього, потерпілий всупереч вимогам ч. 6 ст. 427 КПК не додав до касаційної скарги

її копій з додатками у кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження й усім учасникам судового провадження.

Наявність цих недоліків, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Таким чином, оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим

ст. 427 КПК, Суд вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 КПК залишити касаційну скаргу потерпілого без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків,

що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою,

яка подала касаційну скаргу.

Колегія суддів звертає увагу, що недоліки касаційної скарги можуть бути усунуті шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК не додано усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу потерпілого ОСОБА_4 на вирок Жовтневого районного суду

м. Харкова від 26 жовтня 2022 року та ухвалу Харківського апеляційного суду

від 30 січня 2023 року щодо засудженого ОСОБА_5 залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання копії ухвали.

У разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків в установлений строк скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3