УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/9036/23

Провадження № 1-кс/712/4217/23

29 серпня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0000539, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.05.2023 року клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою, яка протягом року після засудження за ст. 309 КК України, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання без мети збуту наркотичного засобу «канабіс», усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, 01.05.2023, точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилося можливим, перебуваючи по вулиці Припортова, навпроти будинку 46 в м. Черкаси, знайшов десять поліетиленових пакетиків з висушеною подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору, які помістив до суцільної кишені своєї куртки, та з моменту придбання зберігав їх при собі.

У подальшому, ОСОБА_5 , продовжуючи свій злочинний намір, діючи цілеспрямовано, маючи умисел на незаконне зберігання наркотичного засобу «канабіс», який знаходився у поліетиленових пакетах, незаконно зберігав наркотичний засіб при собі, та 01.05.2023 приблизно о 14 год. 15 хв. перебуваючи навпроти будинку 46 по вул. Припортова у м. Черкаси був помічений працівниками поліції, у спілкуванні із якими стало відомо, що ОСОБА_5 зберігає при собі заборонені в обігу речовини. Після чого на місце події було викликано працівників слідчої оперативної групи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, тому останнього було затримано в порядку ст. 298? КПК України.

В ході затримання, у присутності понятих та захисника, ОСОБА_5 добровільно видав з кишені власної куртки десять поліетиленових пакетиків з висушеною подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору, які відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/124-23/5137-НЗПРАП від 25.05.2023 є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабіс, маса якого становить 8,77 г, які останній знайшов та зберігав для власного вживання, без мети збуту.

У ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Черкаси, українець, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, офіційно не працюючий, інвалідом, депутатом, учасником АТО, учасником ліквідації наслідків ЧАЕС не являється, зареєстрований за адресою: зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 01.06.2022 Придніпровським районним судом м. Черкаси за ч. 1 ст. 309 до обмеження волі строком 1 рік, згідно ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік.

28.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України тобто у незаконному придбанні, зберіганні наркотичного засобу без мети збуту, вчиненому протягом року після засудження за ст. 309 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Підставою звернення до слідчого судді з даним клопотанням є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, адже від не одружений, не має постійного місця проживання, та враховуючи, що у разі засудження його за вчинення інкримінованого йому злочині, йому загрожує покарання у вчиненні нетяжкого злочину, за яке законодавством передбачено покарання у вигляді штрафу від двох до п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до трьох років, тому, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Також, існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки підозрюваний не має стійких соціальних зав`язків, офіційно не працевлаштований, не має стабільного доходу, що зумовлює вчинення нових злочинів.

Так, ОСОБА_5 , в силу ст. 75 КК України є раніше судимою особою за вчинення кримінального правопорушення пов`язаного з незаконним придбанням, зберіганням наркотичного засобу без мети збуту, що говорить про системність вчинення кримінальних правопорушень, а також те, що підозрюваний після вчинення аналогічного кримінального правопорушення перебуваючи на іспитовому терміні на шлях виправлення не став, та продовжує вчиняти злочини.

Органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваною, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_5 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків; 3) застава - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також відсутні відомості про те, що майновий та сімейний стан підозрюваного дає йому можливість внести за себе заставу; 4) домашній арешт - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних у даному клопотанні ризиків.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає, що наведені ризики не можуть бути мінімізовані жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили задоволити, вказували, що наведені ними ризики доводять неможливість обрання менш суворого запобіжного заходу.

Захисник просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за місцем проживання підозрюваного, оскільки вказані у клопотанні ризики можуть бути забезпечені менш суворим запобіжним заходом, також просила врахувати що підозрюваний має постійне місце проживання, з`явився за викликом до суду та не вчиняв будь-яких дій щодо приховування від слідства, в даний час проходить лікування від загального захворювання.

Підозрюваний підтримав захисника та зазначив, що розкаявся у вчиненому.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження: протокол затримання особи, постановою про звільнення, протоколом допиту свідків, постановою про зміну кваліфікації, повідомлення про підозру, висновком експерта від 25.05.2023 року.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Про існування таких ризиків свідчить покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, який на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів та інші кримінальні правопорушення проти здоров`я населення, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі «Белевитський проти Росії», обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції. Також, застосування запобіжного заходу не повинно бути «очікуванням» обвинувального вироку.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у забезпеченні розслідування злочину проти статевої свободи особи, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011.

При обранні конкретного запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою.

Отже, таку презумпцію має спростувати в судовому засіданні слідчий та прокурор, надаючи відповідні докази.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про те, що таку презумпцію не спростовано, а наведені ризики може бути мінімізовано іншим менш суворим запобіжним заходом.

Враховуючи особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, з моменту початку розслідування у травні 2023 року не вчиняв будь-яких дій щодо приховування від слідства, в даний час проходить лікування від загального захворювання, суд дійшов висновку про можливість досягнення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час добистроком на 2 місяці, тобто з 29 серпня 2023 року по 27 жовтня 2023 року з покладенням обов`язків прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 20 год до 06 год. без дозволу слідчого, прокурора, або суду; не відлучатись із м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

До вказаного висновку суд доходить з урахуванням того, що згідно правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт в нічний час доби прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції, разом з тим, домашній арешт в нічний час є менш суворим запобіжним заходом порівняно з тримання під вартою та в сукупності з вищевказаними процесуальними обов`язками на думку слідчого судді, забезпечить належну подальшу процесуальну поведінку підозрюваного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Керуючись вимогами ст. ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 строком на 2 місяці процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 20 год до 06год. без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- не відлучатись із м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

В період воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 20 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному, слідчому та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвалу направити до ГУ НП в Черкаській області для контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошений 31 серпня 2023 року