Справа № 461/325/23
Провадження № 1-кс/461/2390/23
УХВАЛА

Іменем України

04.05.2023 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 13.03.2023, а саме грошові кошти у сумі 6 400 доларів США та 7 800 Євро, які було вилучено 10.03.2023 з індивідуального сейфу 032/11, який заявник орендує відповідно до договору №423ИНС/38 від 09.02.2023 в АТ «АБ Радабанк».

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді від 13.03.2023 у справі №461/325/23 задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на грошові кошти у сумі 6 400 доларів США та 7 800 Євро, які вилучені 10.03.2023 з індивідуального сейфу № НОМЕР_1 в АТ «АБ «Радабанк» у місті Львові. Заявник стверджує, що вилучені грошові кошти належать їй та не стосуються діяльності ОСОБА_5 . Також повідомила, що подальший арешт грошових коштів порушує її право на безперешкодне володіння своєю власністю. Просить клопотання задоволити.

ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала, просила таке задоволити.

Прокурор в судовому засіданні щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечив.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні даного клопотання необхідно відмовити, з наступних підстав.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Згідно ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про чає та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірності обмеження права власності; невідповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК України; розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000635 від 23.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, діючи у змові між собою, організували канал незаконного переправлення через державний кордон України військовозобов`язаних громадян України, яким обмежено виїзд з території України під час дій правового режиму «воєнний стан».

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 13.03.2023 клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 задоволено та накладено арешт на грошові кошти в сумі 6 400 доларів США та 7 800 євро, які було вилучено 10.03.2023 з індивідуального сейфу № НОМЕР_2 орендованого ОСОБА_3 відповідно до договору №423/ИНС/38 від 09.02.2023 в АТ «АБ «РАДАБАНК», який використовує у своїй злочинній діяльності підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі довіреності, що у відділенні №38 АТ «АБ «Радабанк» в м. Львові на пл. Старий Ринок, 8, із забороною відчуження та розпорядження ними.

Окрім того, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 13.03.2023 щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з утриманням його у ДУ «Львівська установа виконання покарань №19», з визначенням застави - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040,00 гривень. Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 11.05.2023 включно.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з протоколу допиту свідка ОСОБА_3 від 12.04.2023, остання повідомила, що з лютого 2023 року вона за порадою ОСОБА_5 орендувала індивідуальний сейф в АТ АБ «РАДАБАНК», до якого мав доступ підозрюваний. Окрім того, ОСОБА_3 повідомила, що ключ та документи, які стосувалися вказаної скриньки зберігались у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яку орендував ОСОБА_5 та де вона також тимчасово проживала. Також, ОСОБА_3 зазначила, що ОСОБА_5 мав безперешкодний доступ до вказаного сейфу.

Слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування кримінального провадження №0000635 не завершено та станом на день розгляду клопотання про скасування арешту триває.

Враховуючи викладене, оскільки на даний час досудове розслідування триває, заявником не доведено, що вилучені грошові кошти належать їй, а не підозрюваному ОСОБА_5 , відтак слідчий суддя дійшов висновку, що потреба в арешті на вказане майно не відпала. Окрім того, слідчий суддя зазначає, що вище перелічене майно являється речовими доказами і з метою забезпечення недопущення настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, клопотання про скасування арешту не підлягає до задоволення та є таким, що подано передчасно.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду виготовлено 09.05.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1