Справа №:755/8193/23
Провадження №: 1-кс/755/1773/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" червня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002189 від 17 червня 2023 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Баранівка Житомирської області, громадянина України, неодруженого, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

19 червня 2023 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 17.06.2022 року о 05 годині 09 хвилин ОСОБА_4 перебував за адресою: м. Київ, вул. Віскозна, 32, де, рухаючись вздовж дороги, побачив огороджену охоронювану станцію технічного обслуговування, на території якої перебували автомобілі, залишені власниками на ремонт. У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом.

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 переліз через паркан та незаконно проник на територію вказаної станції технічного обслуговування, побачив транспортний засобі марки «ГАЗ», моделі 3302, державний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , білого кольору, двері якого були відчинені, ключ запалення був всередині. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль належить ТОВ «ЕЛІТ ФУД ТРЕЙДІНГ», та, впевнившись, що його дії не помітні для сторонніх осіб, ОСОБА_4 металевим предметом зламав замок вхідних воріт станції технічного обслуговування, сів до вказаного автомобіля, запустив двигун та поїхав з місця вчинення кримінального правопорушення.

Того ж дня о 06 годині 26 хвилин ОСОБА_4 , рухаючись на зазначеному автомобілі по вул. Глушкова в м. Києві в районі будинку № 8-В, був виявлений та затриманий працівниками патрульної поліції міста Києва.

Своїми діями, які виразились у незаконному заволодінні транспортним засобом з метою особистого протиправного збагачення, ОСОБА_4 завдав потерпілому матеріальної шкоди у розмірі 6 500 доларів США, що за курсом Національного банку України, станом на 17.06.2023 року, складає 237 695, 9 гривень.

17.06.2023 року ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 17.06.2023 року, рапортом інспектора УПП ДПП у м. Києві про затримання ОСОБА_4 , протоколами огляду місця події від 17.06.2023 року, протоколом допиту потерпілого від 17.06.2023 року, протоколами допитів свідків, протоколом огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Глушкова, 8-В, від 17.06.2023 року, іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши доводи прокурора, який підтримав клопотання та зазначив про обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, захисника, який заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, а тому просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, та підозрюваного, який поклався на розсуд суду, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається із клопотання та було встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 раніше не судимий, не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, не працює, адреса проживання, яку зазначив підозрюваний, згідно рапорту о/у ВКП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 за наявними базами даних не існує, а тому суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ухилення від слідства і суду, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного в умовах воєнного стану.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а тому вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до ст. 183 КПК України відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002189 від 17 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ строком на 60 днів, у межах строку досудового розслідування, тобто до 15 серпня 2023 року, включно.

Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у виді 20 /двадцяти/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить - 53 680 /п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят/ гривень 00 копійок.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження).

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: