Справа № 462/4302/23
провадження 1-кп/462/462/23
У Х В А Л А

13 червня 2023 року Залізничний районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши в залі суду у м.Львові в підготовчому відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні №0000370 клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

встановив:

В провадженні Залізничного районного суду м.Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000370 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В судовому засіданні прокурор подала письмове клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що існують ризики передбачені ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від суду та органів досудового розслідування, так як вчинене кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів, та у разі доведення вини обвинуваченого, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років;обвинувачений офіційно не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність у нього будь-яких соціально-стримуючих факторів; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки спосіб вчинення кримінального правопорушення, вчиненого в умовах воєнного стану, характеризує його, як особу, що немає достатніх моральних цінностей, соціально-стримуючих факторів, схильну для досягнення своїх злочинних цілей, свідоме нехтування обвинуваченим не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, покликаючись на мотиви такого, яке просить задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечив проти клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, перевіривши матеріали справи №462/4302/23, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено, ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова від 05.05.2023 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на 60 днів, тобто до 05.07.2023 року включно.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Заявлене прокурором клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за процесуальним змістом і формою відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів, пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, перелік яких є вичерпним.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності питань, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов?язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені у ст.178 КПК України.

Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішенні від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України». На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів на даний час не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду на потреби судового провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, суд вважає, що без застосування до обвинуваченого запобіжного заходу він зможе переховуватися від суду, впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за яке передбачено покарання лише у виді позбавлення волі, на строк до 10 років.

З огляду на викладене, жодний більш м`який запобіжний захід, окрім домашнього арешту, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців.

Згідно із ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення абозахисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Враховуючи, що ризики, за наявності яких обвинуваченому обрано запобіжний захід вигляді цілодобового домашнього арешту не відпали, суд вважає, що такий запобіжний захід забезпечить дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків і його належну процесуальну поведінку під час судового провадження.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, клопотання слід задовольнити та продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, поклавши на нього обов`язки, залишивши до виконання покладені на нього ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова від 05.05.2023 року обов`язки.

Керуючись ст.176-178, 181, 194 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк 2 місяці, тобто до 13.08.2023 року включно, залишивши до виконання покладені на нього ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова від 05.05.2023 року обов`язки.

Копії ухвали вручити учасникам судового провадження, направити для виконання і контролю органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя: ОСОБА_1