Справа № 336/973/22
Пр. № 1-кс/336/26/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника - адвоката ОСОБА_3 , користувача арештованого майна ОСОБА_4 , дізнавача сектору дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника володільця арештованого майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16.02.2022 р. у справі накладено арешт на майно ОСОБА_4 : автомобіль «MAZDA 6» 2003 року випуску у кузові сірого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 з номером кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 на автомобіль «MAZDA 6»; ключі від вищевказаного автомобіля.

З моменту винесення зазначеної ухвали минуло більше 10 місяців.

Жодній особі у кримінальному провадженні не повідомлено про підозру, слідів фальсифікації транспортного засобу не виявлено, жодного доказового значення у кримінальному провадженні транспортний засіб не має.

Через можливе псування майна при його зберіганні під відкритим небом, доцільним буде передання його на відповідальне зберігання володільцю.

Автомобіль ОСОБА_4 був придбаний у ОСОБА_6 , про що свідчить відповідна розписка.

Таким чином, арештоване майно фактично не є речовим доказом в розумінні ст.98 КПК України, адже воно не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегло на собі його сліди та не містить жодних відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Представник просить скасувати арешт з майна, володільцем якого є ОСОБА_4 , накладений ухвалою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16.02.2022 р.

ОСОБА_7 та його представник в судовому засіданні просили задовольнити клопотання.

Дізнавач в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки висновками проведених експертиз було встановлено, що заводський ідентифікаційний номер наданого на дослідження транспортного засобу, піддавався зміненню, наданий на дослідження бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_8 не відповідає аналогічним зразкам бланків свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, кримінальне провадження не завершене.

Дослідивши клопотання, матеріали, якими представник ОСОБА_4 обґрунтовує його доводи, заслухавши пояснення учасників, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання представника ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

Як встановлено суддею, ухвалою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16.02.2022 р. в рамках кримінального провадження № 0000143, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 06.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України було накладено арешт на майно, яке було вилучено 06.02.2022 р. під час огляду місця події, а саме: автомобіль «MAZDA 6» 2003 року випуску у кузові сірого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 з номером кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 на автомобіль «MAZDA 6»; ключі від вищевказаного автомобіля «MAZDA 6».

При постановленні ухвали від 16.02.2022 р., судом було встановлено, що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 на автомобіль «MAZDA 6» у кузові сірого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 з номером кузова НОМЕР_2 , з датою реєстрації 27.04.2016 року, власником автомобіля є ОСОБА_9 .

Згідно відомостей з бази поліцейських АМТ ГСЦ щодо свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу за серією НОМЕР_3 , будь яка інформація відсутня.

Згідно відомостей на 06.02.2022 рік, які містяться у базі поліцейських АМТ ГСЦ за д.н.з. НОМЕР_1 не зареєстровано жодного автомобіля. Також за відомостями тієї ж бази, за номером кузова НОМЕР_2 зареєстрований автомобіль «MAZDA 6» у кузові сірого кольору, який має державний номерний знак НОМЕР_4 , також серію і номер свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_5 від 30.07.2021 року, власником якого є ОСОБА_10 .

ОСОБА_4 надавав пояснення, що автомобіль «MAZDA 6» у кузові сірого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 , він купив 06.11.2021 р., у ОСОБА_6 по розписці за 3 000 доларів США у м. Запоріжжя.

Метою накладення арешту на майно було забезпечення збереження речових доказів - предметів, які можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій та встановлено наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України.

Після постановлення ухвали про накладення арешту, органом досудового розглядування було призначено низку експертиз.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/108-22/3625-КДТЗ від 22.04.2022 р. первинний, заводський ідентифікаційний номер VIN (номер кузова), наданого на дослідження автомобіля «MAZDA 6», до якого закріплені державні реєстраційні номери НОМЕР_1 , піддавався зміненню шляхом механічного видалення фрагмента номерної деталі кузова розміром 130х30 мм, який містив первинне заводське маркування, з подальшою «вваркою» не заводом-виробником фрагмента металу аналогічного розміру, на якому не заводом-виробником нанесене рельєфне номерне позначення, яке читається так: НОМЕР_2 .

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/108-22/2029-ДД від 08.02.2022 р. наданий на дослідження бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_9 не відповідає аналогічним зразкам бланків свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, які перебувають в офіційному обігу на території України.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Висновки досліджених експертиз свідчать, що майно на яке накладено арешт містить сліди злочину, а тому потреба у накладенні арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів не відпала.

Крім того, з аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт.

Представник, звертаючись до суду з клопотанням про скасування арешту, діяв в інтересах ОСОБА_4 , вказуючи, що останній є володільцем арештованого майна, з посиланням як на підставу виникнення права володіння транспортним засобом на розписку ОСОБА_6 від 06.11.2021 р. про отримання грошових коштів за придбання рухомого майна.

Правове регулювання відносин, пов`язаних з купівлею-продажем транспортних засобів, здійснюється на підставі положень ЦК України з урахуванням загальних положень про договір та спеціальних правил, закріплених у відповідних положеннях Порядку здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, затвердженого постановою КабінетуМіністрів Українивід 11листопада 2009року №1200 та Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1998 року № 1388, які визначають певні особливості укладення, виконання та правові наслідки невиконання відповідних договорів.

Згідно з Порядком здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада2009 року № 1200, під час продажу транспортних засобів, що перебувають (перебували) на обліку в уповноваженому органі МВС або Держсільгоспінспекції, покупцеві територіальним органом з надання сервісних послуг МВС видається свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (технічний паспорт) або Держсільгоспінспекцією - свідоцтво про реєстрацію машини з відміткою про зняття машин (тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, сільськогосподарської техніки, інших механізмів) з обліку чи акт технічного стану.

У разі зняття з обліку транспортного засобу покупцеві видається свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (технічний паспорт) та копія реєстраційної картки, що додається до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на пластиковій основі.

Отже, продаж транспортного засобу, що має ідентифікаційний номер, передбачає відповідне оформлення договору купівлі-продажу цього транспортного засобу, зняття його з обліку, отримання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (технічний паспорт).

Договір купівлі-продажу - це угода, за якою продавець (одна сторона) зобов`язується передати майно у власність покупцеві (другій стороні), а покупець зобов`язується прийняти майно і сплатити за нього певну грошову суму (стаття 655 ЦК України).

Аналіз зазначених норм матеріального права свідчить про те, що видача письмової розписки на володіння, користування та розпорядження транспортним засобом, без належного укладення договору купівлі-продажу цього транспортного засобу, не вважається укладеним, відповідно до закону договором та не є підставою для набуття права власності на транспортний засіб особою, яка цю письмову розписку отримала.

Таким чином, вказаними вище нормативно-правовими актами визначені певні особливості укладення, виконання та правові наслідки невиконання договорів купівлі-продажу транспортних засобів, зокрема власник, який бажає продати автомобіль, повинен зняти автомобіль з реєстрації для продажу, а новий власник, в передбачені законом строки, зареєструвати за собою даний автомобіль, надавши документи, підтверджуючі придбання автомобіля, чіткий перелік яких визначено цими нормативно-правовими актами.

З наведено вище, суд вважає, що ОСОБА_4 не набув у законний спосіб право володіння транспортним засобом, з якого просить знати арешт.

Повний текст ухвали складено 13 січня 2023 року у зв`язку з перебуванням судді 12.01.2023 р. у відпустці.

Керуючись ст.ст. 167, 170-173 КПК України, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання представника володільця арештованого - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1