Номер провадження: 11-кп/813/731/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2023 року Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4

за участю секретаря

судового засідання: ОСОБА_5

прокурора: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000457 за апеляційною скаргою обвинуваченої ОСОБА_7 на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 15 грудня 2022 року, якою продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ужгород Закарпатської області, громадянки України,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 15 грудня 2022 року обвинуваченій ОСОБА_7 під час судового розгляду продовжено строк тримання під вартою до 12 лютого 2023 року .

Цією ж ухвалою вирішено питання запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , апеляційні скарги від яких не надходили.

Ухвала суду від 15.12.2022 року переглядається апеляційним судом в межах апеляційних вимог лише стосовно обвинуваченої ОСОБА_7 .

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі обвинувачена ОСОБА_7 просить скасувати вказану ухвалу суду, постановити нову ухвалу, якою змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Вказує, що в даному кримінальному провадженні троє обвинувачених перебувають на запобіжному заході у виді домашнього арешту і лише щодо неї продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Вказує, що в країні йде війна , під вартою вона утримується 21 місяць, в умовах, яких неможливо перебувати в мирний час. Наразі утримуватися в СІЗО у військовий час небезпечно , оскільки установа попереднього ув`язнення не має укриття від ракетних ударів.

Крім того, нестабільне енергопостачання взагалі унеможливлює подальше перебування в умовах установи, оскільки відсутня електрика та опалення.

Вважає, що подальше тримання її під вартою в цих умовах і при сьогоднішній ситуації в країні наражає її на небезпеку.

Позиції учасників судового розгляду.

ОСОБА_7 заяву про особисту участь під час апеляційного розгляду не подавала.

Захисник був належним чином повідомлений про дату , час та місце апеляційного розгляду , заяву про відкладення судового засідання не подавав.

Прокурор заперечив проти задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 422-1 КПК розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.

Враховуючи положення ст. 422-1 , ч.4 ст. 405 КПК неприбуття зпазначених учасників судового провадження не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора , вивчивши матеріали кримінального провадження, які надійшли із суду першої інстанції та перевіривши доводи апеляційної скарги , апеляційний суд доходить таких висновків.

Мотиви суду.

Вбачається, що копію ухвали суду від 12.12.2022 року ОСОБА_7 вручено 23.12.2022 року, апеляційна скарга подана 27.12.2022 року, тобто в межах строку на апеляційне оскарження.

Частина 1 ст. 404 КПК передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Положеннями ст. 422-1 КПК передбачено порядок та межі перевірки ухвал суду про про продовження строку тримання під вартою, постановлених під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

В межах апеляційного перегляду ухвали суду першої інстанції апеляційний суд відповідно до положень ст. 422-1 КПК здійснює перевірку обставин, які підтверджують наявність ризиків та досліджує клопотання прокурора та рішення суду першої інстанції, яким вирішувалося питання продовження строку тримання під вартою.

За приписами ст. 331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вбачається, що на розгляді Приморського районного суду м. Одеси знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000457за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою суду від 15.12.2022 року продовжено строк тримання ОСОБА_7 під вартою до 12.02.2023 року .

Суд, продовжуючи строк дії запобіжного заходу має перевірити чи не зменшилися на цій стадії судового розгляду встановлені раніше ризики і чи зможе більш м`який запобіжний захід запобігти цим ризикам.

Крім тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою, на стадії продовження запобіжного заходу враховується і сукупність обставин, які визначені ст. 178 КПК України, зокрема соціальні зв`язки, відомості, що характеризують особу обвинуваченого.

Застосування запобіжних заходів стає можливим при наявності ризиків. Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства та суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого .

Питання про те, чи є розумною тривалість попереднього ув`язнення, не може бути оцінено абстрактно. Чи є обґрунтованим залишати обвинуваченого під вартою, слід оцінювати за фактами кожної окремої справи та відповідно до її особливостей. Тому безперервне тримання під вартою у конкретному випадку може бути виправдане за наявності дійсної необхідності захисту суспільних інтересів, яка, незважаючи на презумпцію невинуватості, має переважне значення порівняно з вимогою поваги до свободи особистості відповідно до статті 5 Конвенції.

Задовольнивши клопотання прокурора, суд дійшов висновку, що на даній стадії кримінального провадження продовжують існувати раніше встановлені ризики, і що інші більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти цим ризикам.

Як видно із ухвали, що оскаржується, приймаючи рішення про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої, суд фактично врахував відомості, що передбачені ст. 178 КПК.

Суд підставно взяв до уваги, що судовий розгляд кримінального провадження не завершено, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів , за вчинення якого передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі покарання у виді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років позбавлення волі.

Обвинувачена офіційно не працевлаштована, не має постійного, легального джерела прибутку, не має міцних соціальних зв`язків.

Суд дійшов висновку, що на даній стадії судового провадження продовжують існувати ризик переховуватися від суду , вчинити інше кримінальне правопорушення і такі висновки ґрунтуються на матеріалах кримінально провадження.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Тобто в даному випадку суд має зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Стосовно загрози втечі особи, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути піддана обвинувачена, можна законно розглядати, як таку, що може спонукати її до втечі. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно враховувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральні якості, місце проживання, професію, прибуток, сімейні зв`язки, будь які зв`язки з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зазначені вище відомості та обставин доводять продовження існування ризику вчинити інші кримінальні правопорушення, переховування від суду.

Доводів на спростування продовження існування таких ризиків апеляційна скарга обвинуваченої не містить.

Натомість як на підставу для скасування ухвали суду обвинувачена в апеляційній скарзі посилається на те , що інші обвинувачені у цьому провадженні не утримуються під вартою, і вказує на неналежні побутові умови в установі попереднього ув`язнення.

Суд, продовжуючи строк дії запобіжного заходу має перевірити чи не зменшилися на цій стадії судового розгляду встановлені раніше ризики і чи зможе більш м`який запобіжний захід запобігти цим ризикам.

Умови перебування в установі попереднього ув`язнення, що склалися внаслідок ситуації в умовах воєнного стану в країні , не можна визнати самостійною та достатньою підставою для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Обов`язок забезпечення належних умов утримання особи в установі попереднього ув`язнення покладено на відповідні органи державної влади та пенітенціарної системи .

Застосування до інших обвинувачених у цьому кримінальному провадженні більш м`якого запобіжного заходу не є підставою для зміни запобіжного заходу стосовно ОСОБА_7 , оскільки при застосуванні запобіжного заходу та при продовженні його дії враховуються обставини , передбачені ст. 178 КПК індивідуально щодо конкретної особи , і відповідно встановлюються наявність ризиків і можливість їм запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Обвинуваченою в апеляційній скарзі не наведено відомості, які підтверджують, що у її соціальному, сімейному, матеріальному стані сталися суттєві зміни, чи з`явилися нові обставини, які не були предметом дослідження суду першої інстанції і не були ним враховані, та які суттєво могли би вплинути на висновки про вірогідність продовження існування встановлених судом ризиків.

Апеляційний суд , враховуючи обставини, передбачені 177, 178, 183 КПК, в тому числі і з огляду на правову кваліфікацію та обставини вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вважає, що зміна запобіжного заходу на більш м`який з великою вірогідністю, не зможе запобігти існуючим ризикам , що в свою чергу не буде слугувати виконанню завдань кримінального судочинства, передбачених ст. 2 КПК.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга обвинуваченої задоволенню не підлягає.

При цьому апеляційний суд вважає за необхідне звернути увагу суду першої інстанції на необхідність дотримання приписів ч.4 ст.28, ч.1 ст.318 КПК про здійснення судового розгляду протягом розумного строку , при розгляді вказаного кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 331, 404, 405, 407, 419, 422-1, 376 ч.2 КПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу обвинуваченої ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Залишити без змін ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 15 грудня 2022 року, якою ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Звернути увагу суду першої інстанції на необхідність дотримання розумних строків, передбачених ст. 28 та 318 КПК України під час судового розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4