Справа № 752/2555/23
Провадження № 1-кс/752/2528/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, клопотання слідчого СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000024 від 04.01.2023, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, неодруженого, маючого на утриманні малолітню дитину (зі слів), офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 (зі слів), раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190 КК України ,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000024 від 04.01.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190 КК України. Клопотання погодив прокурор Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими СВ Голосіївського УП ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024 від 04.01.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчиненому шляхом незаконних операцій із використанням електронно-обчислювальної техніки.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчиненому шляхом незаконних операцій із використанням електронно-обчислювальної техніки, діючи із корисливих спонукань, розуміючи протиправність своїх умисних дій, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 створив у соціальній мережі «Facebook» сторінку під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де зазначив свої контактні дані, для можливості ведення діалогу з потенційними покупцями товару. Використовуючи дану сторінку ОСОБА_5 , з метою незаконного збагачення та заволодіння грошовими коштами шляхом обману, розміщував на ній інформацію стосовно продажу ножів ручної роботи за цінами нижче ринкових та шляхом зловживання довіри запевнював клієнтів у своїх намірах щодо дійсності продажу та відправки замовленого товару, повідомлявши про необхідність здійснення передплати. В подальшому після отримання передплати на належні йому банківські картки, за замовлені товари, а саме ножі ручної роботи ОСОБА_5 товар покупцям не надсилав, а отриманими грошовими коштами розпоряджався на власний розсуд.

Так, 19.11.2022 під час спілкування у месенджері мобільного додатку «Viber» за номером мобільного телефону ПрАТ «Лайфсел» НОМЕР_1 з ОСОБА_7 , ОСОБА_5 з метою незаконного збагачення шляхом зловживання довіри запевнив ОСОБА_7 , який зацікавився придбанням ножа ручної роботи, щодо наявності в нього вказаного товару та можливості його продажу. Надалі ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_7 , що замовлення товару здійснюється за частковою передплатою у розмірі 2000 грн. 00 коп.

Будучи введеним в оману, ОСОБА_7 19.11.2022 о 14 год. 07 хв. перерахував на вказану у діалозі банківську картку АТ «Ощадбанк», яка належить ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 2000 грн. 00 коп.

Після цього, 20.11.2022 року ОСОБА_5 продовжуючи вводити ОСОБА_7 в оману, повідомив останньому про необхідність здійснити додатковий переказ грошових коштів у сумі 2000 грн. 00 коп. на належну йому банківську картку, аргументуючи це додатковими витратами за виготовлення товару.

ОСОБА_7 , будучи введеним в оману, 20.11.2022 о 12 год. 14 хв. повторно перерахував грошові кошти у сумі 2000 грн. 00 коп. за ніж ручної роботи, який йому відправлений не був, а грошові кошти не повернуті.

Грошовими кошти, отриманими шахрайським шляхом, ОСОБА_5 розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 4000 грн. 00 коп.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 13.12.2022 року під час спілкування у месенджері мобільного додатку «Facebook» за номером мобільного оператору «Водафон» НОМЕР_2 ОСОБА_5 з метою незаконного збагачення шляхом зловживання довіри запевнив ОСОБА_8 , який зацікавився придбанням ножа ручної роботи щодо дійсності продажу вказаного товару. Надалі ОСОБА_5 повідомив, що замовлення товару здійснюється за частковою передплатою у розмірі 500 грн. 00 коп.

Будучи введеним в оману, ОСОБА_8 13.12.2022 о 22 год. 56 хв. перерахував на вказану у діалозі банківську картку АТ «Ощадбанк», яка належить ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 500 грн. 00 коп.

Після цього, замовлений ніж ручної роботи не був відправлений та грошові кошти не були повернуті, оскільки грошовими коштами, отриманими шахрайським шляхом, ОСОБА_5 розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_8 матеріального збитку на суму 500 грн. 00 коп.

Також досудовим розслідуванням встановлено, що 31.10.2022 року під час спілкування у месенджері мобільного додатку «Facebook» за номером мобільного оператору «водафон» НОМЕР_2 ОСОБА_5 з метою незаконного збагачення шляхом зловживання довіри запевнив ОСОБА_9 , який зацікавився придбанням двох ножів ручної роботи щодо дійсності продажу вказаного товару. Надалі ОСОБА_5 повідомив, що замовлення товару здійснюється за повною передплатою у розмірі 7200 грн. 00 коп.

Будучи введеним в оману, ОСОБА_9 , 31.10.2022 о 14 год. 47 хв перерахував на розрахунковий рахунок, який належить ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 6200 грн. 00 коп. В подальшому замовлені ножі ручної роботи не були відправлені та грошові кошти не були повернуті, оскільки грошовими коштами, отриманими шахрайським шляхом ОСОБА_5 розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_9 матеріального збитку на суму 6200 грн. 00 коп.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 27.03.2023 року під час спілкування у месенджері мобільного додатку «Facebook» за номером мобільного оператору «Київстар» НОМЕР_3 ОСОБА_5 з метою незаконного збагачення шляхом зловживання довіри запевнив ОСОБА_10 , який зацікавився придбанням ножа ручної роботи щодо дійсності продажу вказаного товару. Надалі ОСОБА_5 повідомив, що замовлення товару здійснюється за частковою передплатою у розмірі 500 грн. 00 коп.

Будучи введеним в оману, ОСОБА_10 27.03.2023 о 12 год. 38 хв перерахував на вказану у діалозі банківську картку АТ «Ощадбанк», яка належить ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 500 грн. 00 коп. Після цього, 29.03.2023 року ОСОБА_5 повідомив про необхідність здійснити додатковий переказ грошових коштів у сумі 500 грн. 00 коп. на банківську картку АТ КБ «Приват Банк», яка належить співмешканці ОСОБА_5 - ОСОБА_11 , аргументуючи це додатковими витратами за виготовлення товару. Однак, здійснивши ще раз переказ грошових коштів 29.03.2023 о 16 год. 25 хв. у сумі 500 грн. 00 коп. замовлений ніж ручної роботи не був відправлений та грошові кошти не були повернуті, таким чином потерпілому ОСОБА_10 було завдано матеріального збитку на суму 1000 грн. 00 коп.

Не зважаючи на те, що ОСОБА_5 мав доступ до банківської картки, що належить ОСОБА_11 , останній не мав змоги розпорядитися грошовими коштами, отриманими шахрайським шляхом, оскільки був затриманий працівниками поліції.

ОСОБА_5 30.03.2022 о 10 год. 00 хв. затримано у порядку ст. 208 КПК України.

30.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190 КК України.

На обґрунтування необхідності застосування щодоОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий посилається на ризики, передбачені пунктами 1,3-5 частини 1 статті 177 КПК України.Зазначає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування; виключно застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі зазначеного слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити. Пояснив, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, є обґрунтованою; ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, є доведеними.

Захисник підозрюваного заперечив проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що слідчими СВ Голосіївського УП ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024 від 04.01.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190 КК України.

30.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190 КК України.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до статті 12 КК України відносяться до категорії тяжкого злочину.

Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження встановлені ст. 132 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтована підозра», при оцінці цього питання слід звернутись до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього матеріали кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинитизазначений вище злочин.

Підставами для обґрунтованої підозри про те, щоОСОБА_5 вчинив зазначене кримінальне правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах кримінального провадження, зокрема: протокол обшуку, протокол допиту потерпілих, протокол огляду, інші відомості, долучені до клопотання.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дійОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 1,3-5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України є обґрунтованим з таких підстав.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжкого, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років. Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочину у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 ,обставини вчинення інкримінованого йому злочину, особу підозрюваного, не виключає, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Прокурором також обґрунтовано наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи обізнаність ОСОБА_5 про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.

При оцінці зазначеного ризику, слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права підозрюваного, обвинуваченого на одночасний та перехресний допит. Так, суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на даний час існує загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків, потерпілих з метою надання ними органу досудового розслідування недостовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення або відмови від надання показань для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Оцінюючи наявність ризиків, передбачених пунктами 4,5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя враховує спосіб та обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, а також характеристику підозрюваного; на переконання слідчого судді ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та ризик перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом перешкоджання збиранню стороною обвинувачення доказів та вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, є доведеними.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих сторонами матеріалів враховує такі обставини: вік та стан здоров`я підозрюваного; сімейний стан (неодружений, на утриманні малолітніх дітей чи непрацездатних осіб не має), офіційно не працевлаштований, раніше судимий (26.08.2022 Печерським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України засуджений до покарання у вигляді штрафу).

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину та доведених стороною обвинувачення ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, на даному етапі кримінального провадження, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою прокурором доведено наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання доведеним ризикам буде недостатнім, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть в повній мірі запобігти зазначеним вище ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За таких обставин, оскільки прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання слідчого і наявність підстав для застосування щодо підозрюваногоОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зважаючи на наведені норми законодавства, враховуючи: тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ; вид і розмір покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим; сімейний стан та майновий стан підозрюваного, - слідчий суддя дійшов висновку, що застава в межах, визначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення та відомості про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що застава в розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (53 680,00 грн) здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до норм абзацу другого ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням доведених ризиків, передбачених пунктами 1,3-5 частини 1 ст. 177 КПК України, у разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду; утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

При визначенні строку застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного та строку, на який на підозрюваного будуть покладені зазначені вище обов`язки, в разі внесення застави, слідчий суддя враховує, що строк дії ухвали слідчого судді про застосування тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів; досудове розслідування відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Таким чином, строк застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного та строк, на який на підозрюваного будуть покладені зазначені вище обов`язки, слід визначити до 28.05.2023 включно.

Керуючись статтями 32, 110, 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, строком на 59 діб, а саме по 28.05.2023 року до 10 год. 00 хв. включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу, що становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 53 680,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утримуватися від спілкування із свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 28.05.2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено 05.04.2023 р. о 17.45 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1