Справа № 694/653/23
провадження № 1-кс/694/292/23
УХВАЛА

про арешт майна

17.03.2023 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання старшого слідчого Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000203 від 21.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ч.3, ч.4 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: житловий будинок, загальною площею -67,2 м.кв., з верандою, надвірними будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), яка згідно договору купівлі-продажу нерухомого майна, реєстраційний номер 1999, виданий 18.12.2021,на праві приватної власності належить ОСОБА_5 ; житловий будинок, загальною площею - 77,2 м.кв., з земельною ділянкою площею 710 м.кв., за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20977321), який згідно договору дарування від 08.02.1996, реєстраційний номер 327, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 ; земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництв кадастровий номер :04:001:0138, загальною площею - 2.0196 га., розташовану за адресою: Черкаська область, Звенигородський район, в адміністративних межах Липянської сільської ради (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), яка згідно свідоцтва про право на спадщину, за законом, серія та номер: 1416, виданий 01.11.2019, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 та яка знаходиться в оренді ФОП ОСОБА_6 ; причіп марки: «ГКБ 8350», д.н.з.: НОМЕР_1 , колір: зелений, рік випуску: 1988. Свідоцтво про реєстрацію: НОМЕР_2 та автомобіль марки: «МАЗ 53371», д.н.з.: НОМЕР_3 , колір: білий, рік випуску: 1992, номер двигуна. Свідоцтво про реєстрацію: НОМЕР_4 із забороною відчуження та розпорядження даним майном.

Розглянути клопотання про арешт майна підозрюваної ОСОБА_5 без повідомлення підозрюваної з метою недопущення його відчуження та забезпечення арешту майна.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, щощо ОСОБА_5 , наказом № 1 від 15.02.2002 призначена на посаду головного бухгалтера Кредитної спілки «Гарантія» , юридична адреса: м. Шпола, вул. Лозуватська, 60, наказом № 4 від 01.03.2006 призначена у порядку переводу на посаду кредитного менеджера та заступника голови правління Кредитної спілки «Гарантія» та наказом № 10 від 31.08.2022 призначена на посаду голови правління Кредитної спілки «Гарантія» , в період часу з 2019 року по лютий 2023 рік, діючи від імені КС «Гарантія», перебуваючи в приміщенні КС «Гарантія» за адресою: вул. Лозуватська, 60 м. Шпола Звенигородського району Черкаської області в приміщенні офісу № 305, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, умисно, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, шляхом обману, тобто увівши в оману потерпілих (вкладників), під виглядом діяльності КС «Гарантія» склала,

підписала та скріпила печаткою КС «Гарантія», завідомо підроблені офіційні документи договіри про надання фінансової допомоги залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, відповідно до якого, вкладник, здійснює внесок, а спілка в особі голови правління, отримує внесок і зобов`язується повернути Вкладникові Внесок та виплатити проценти на Внесок на умовах та в порядку встановленому Договором. Цього ж дня, потерпілі (вкладники), перебуваючи вприміщенні офісу № 305 КС «Гарантія» за адресою: м. Шпола, вул. Лозуватська, 60, у невстановлений досудовим розслідуванням час, передавали ОСОБА_5 грошові кошти, які в подальшому остання на рахунок АТ «Райффайзен Банк» за № НОМЕР_5 та в касу КС «ГАРАНТІЯ» не вносила та заволоділа грошовими коштами вкладників.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство), вчинене повторно, що завдало значної шкоди потерпілому, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України, а також у заволодінні чужим майном шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство), вчинене у великих розмірах, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, та у заволодінні чужим майном шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство), вчинене в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

З урахуванням зібраних в ході досудового розслідування доказів 25.02.2022 погоджено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2, ч.3, ч. 4 ст. 190 КК України, яке карається позбавленням волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Також встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Шполи Черкаської області, громадянка України, голова правління кредитної спілки «Гарантія», не судима, розлучена, мешкає за адресою: АДРЕСА_3 на даний час переховується від слідства та місце перебування останьої на даний час не відоме.

Санкція статті 191 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що дає підстави вважати, що у випадку доведення вини підозрюваній загрожує безальтернативна міра покарання у виді конфіскації майна.

Враховуючи вищенаведене, виникла потреба у арешті майна підозрюваної ОСОБА_5 , з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, передбаченого санкцією частини 4 статті 191 КК України та відшкодування матеріальної шкоди (забезпечення цивільного позову).

Вказане клопотання, сторона кримінального провадження просить розглядати без повідомлення підозрюваної, посилаючись на можливість останньої здійснити заходи з відчуження даного майна.

Проте з метою недопущення порушення прав власника майна, з метою дотримання принципів диспозитивності, справедливості судового розгляду, слідчий суддя вважає за необхідне здійснювати розгляд клопотання за участю підозрюваної, яка є власником майна на яке слідчий просить накласти арешт.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив його задовольнити з мотивів наведених у клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_5 була повідомлена по розгляд клопотання належним чином, проте в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила.

Дослідивши матеріаликлопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень КПК України, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчі судді зобов`язані: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову) (п.4 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

За змістом ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000203 від 21.02.2022за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3, ч.4 ст. 190 КК України.

14.03.2023, від Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло клопотання слідчому судді про накладення арешту на нерухоме майно, належне підозрюваній ОСОБА_5 з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Встановлено, що підозрюваній ОСОБА_5 належить нерухоме майно, належність якого саме підозрюваній підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до інформації, що міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно встановлено, що у приватній власності ОСОБА_5 знаходиться наступне майно:

-житловий будинок, загальною площею -67,2 м.кв., з верандою, надвірними будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), яка згідно договору купівлі-продажу нерухомого майна, реєстраційний номер 1999, виданий 18.12.2021,на праві приватної власності належить ОСОБА_5 ;

-житловий будинок, загальною площею - 77,2 м.кв., з земельною ділянкою площею 710 м.кв., за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20977321), який згідно договору дарування від 08.02.1996, реєстраційний номер 327, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 ;

-земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництв кадастровий номер :04:001:0138, загальною площею - 2.0196 га., розташована за адресою: Черкаська область, Звенигородський район, в адміністративних межах Липянської сільської ради (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), який згідно свідоцтва про право на спадщину, за законом, серія та номер: 1416, виданий 01.11.2019, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 та яка знаходиться в оренді ФОП ОСОБА_6 .

Згідно повідомлення ТСЦ МВС №7143 від 15.03.2023 року №31/23/43-90 вбачається, що згідно Єдиного державного реєстру транспортних засобів МВС України власником причепа марки: «ГКБ 8350», д.н.з.: НОМЕР_1 , колір: зелений, рік випуску: НОМЕР_6 та автомобіля марки: «МАЗ 53371», д.н.з.: НОМЕР_3 , колір: білий, рік випуску: 1992, номер двигуна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку в т.ч. на рухоме чи нерухоме майно.

Згідно положень ст.ст. 2, 7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати мету, правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону. У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції.

Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, ОСОБА_5 дійсно підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3, ч.4 ст. 190 КК України, їй було повідомлено про підозру згідно з вимогами КПК України, про що містяться відповідні докази в матеріалах справи, а санкція ч. 4 ст. 190 КК України передбачає призначення покарання в т.ч. із конфіскацією майна.

Суд на даній стадії не вправі давати оцінку обставинам висунутого обвинувачення.

Адже відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Тобто, оцінка доказів здійснюється виключно в межах необхідності такої для прийняття відповідного процесуального рішення.

Водночас, для накладення арешту на майно обставини не повинні бути встановлені на підставі достатності доказів, як того вимагають положення ст. 96-2 КК України, а діє стандарт «достатності підстав вважати», що майно підлягатиме спеціальній конфіскації чи може бути призначене покарання у виді конфіскації майна.

Вище наведене підтверджує те, що наявні достатні підстави вважати, що арештоване майно може підлягати також спеціальній конфіскації, у тому числі. Адже з огляду на висунуте обвинувачення на час вчинення кримінальних правопорушень, підозрюваний є власником майна на яке просять накласти арешт, а отже у випадку визнання його винним та обрання міри покарання воно може бути конфісковане.

Враховуючи усе наведене вище, при вирішенні клопотання слідчий суддя враховує мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, слідчий суддя клопотання слідчого вважає обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт

майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.131, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000203 від 21.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ч.3, ч.4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-житловий будинок, загальною площею -67,2 м.кв., з верандою, надвірними будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), яка згідно договору купівлі-продажу нерухомого майна, реєстраційний номер 1999, виданий 18.12.2021,на праві приватної власності належить ОСОБА_5 ;

-житловий будинок, загальною площею - 77,2 м.кв., з земельною ділянкою площею 710 м.кв., за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20977321), який згідно договору дарування від 08.02.1996, реєстраційний номер 327, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 ;

-земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництв кадастровий номер :04:001:0138, загальною площею - 2.0196 га., яка розташована за адресою: Черкаська область, Звенигородський район, в адміністративних межах Липянської сільської ради (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), яка згідно свідоцтва про право на спадщину, за законом, серія та номер: 1416, виданий 01.11.2019, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 та яка знаходиться в оренді ФОП ОСОБА_6 ;

-причіп марки: «ГКБ 8350», д.н.з.: НОМЕР_1 , колір: зелений, рік випуску: 1988, шасі № НОМЕР_7 ;

-автомобіль марки: «МАЗ 53371», д.н.з.: НОМЕР_3 , колір білий, рік випуску 1992, шасі № НОМЕР_8 ,

із забороною відчуження та розпорядження даним майном.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1