ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/108/23 Справа № 712/354/23 Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

Суддя-доповідач ОСОБА_2

Суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Секретар ОСОБА_5

За участі:

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 січня 2023 року у справі за скаргою ОСОБА_7 на бездіяльність керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в :

12.01.2023 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла скарга ОСОБА_7 на бездіяльність керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 15.12.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування своєї скарги скаржник посилається на те, що 15.12.2022 року він звернувся із заявою до Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері щодо зловживання, вчиненого службовою особою СБУ в Черкаській області кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 365 КК України, яка своїми протизаконними діями завдала шкоду охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян.

Вказане полягає в тому, що заявником не отримано пенсію за листопад 2022 року, оскільки за повідомленням працівника ПФУ засобами телефонного зв`язку, виплату пенсії ОСОБА_7 припинено на підставі листа з Служби безпеки України відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 січня 2023 року у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовлено.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 слідчий суддя виходив з того, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчий суддя, обґрунтовуючи відмову у задоволенні скарги вказав, що твердження скаржника про можливе вчинення посадовими особами Управління СБУ України в Черкаській області кримінального правопорушення ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності їхніх дій під час виконання посадових обов`язків та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_7 оскаржив ухвалу суду в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_7 згідно вимог частин 1,8 ст. 135 КПК України не отримував ні СМС повідомлення, ні на електронну пошту повідомлення про день та час судового засідання, призначеного слідчим суддею ОСОБА_1 по розгляду скарги ОСОБА_7 , що не надало йому можливості подати заяву про відвід слідчому судді ОСОБА_1 до розгляду даної скарги.

При цьому, ОСОБА_7 посилається на правовий висновок Верховного Суду та зазначає, що: «Не забезпечення судом умов про повідомлення сторони про судове засідання з розгляду справи є порушенням права на справедливий суд і судове рішення за наслідками такого розгляду справи в будь-якому випадку не відповідатиме вимогам законодавства».

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просить поновити строк на апеляційне оскарження та скасувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 від 19.01.2023 року, а справу № 712/354/23 - закрити.

Заслухавши суддю - доповідача, вивчивши матеріали скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_7 не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Колегія суддів апеляційного суду вважає за важливе вказати, що відповідно до п. 3 ч. 2, 3 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді протягом п?яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_7 оскаржував ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 січня 2023 року 25 січня 2023 року (тобто в строки передбачені законодавством).

Проте, ухвалою Черкаського апеляційного суду від 26 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 січня 2023 року було повернуто скаржнику.

Як вбачається зі змісту зазначеної ухвали, ОСОБА_7 не був присутнім в судовому засіданні. Копія про повернення апеляційної скарги була направлена ОСОБА_7 27.01.2023 року, однак інформація про дату отримання останнім копії ухвали, поштовою кореспонденцією в матеріалах справи відсутня.

Після усунення недоліків, які були вказані в ухвалі Черкаського апеляційного суду, ОСОБА_7 повторно подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 січня 2023 року.

Оскільки докази отримання ОСОБА_7 копії ухвали про повернення апеляційної скарги відсутні, то апеляційний суд вважає, що причина пропуску строку на повторне апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 19 січня 2023 року, вказана ОСОБА_7 в апеляційній скарзі є поважною. Тому строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя районного суду в повній мірі дотрималася зазначених вимог закону.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, параграф 1 ст.ст. 303- 308 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, які саме рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування підлягають оскарженню. Зазначений перелік випадків є вичерпним.

Початок досудового розслідування - внесення відомостей, отриманих в результаті подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення слідчим, прокурором обставин, що свідчать про його вчинення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, визначається ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та у порядку, встановленому Положенням «Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 17 серпня 2012 року № 69 та розробленою на його основі Інструкції «Про порядок ведення єдиного обліку в органах і підрозділах внутрішніх справ України заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події», затвердженої наказом МВС України від 19 листопада 2012 року № 1050.

Згідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, слідчий, керівник органу досудового розслідування та прокурор зобов?язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

За змістом положень ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов?язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, тому вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Колегія суддів апеляційного суду звертає увагу, що внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

Так, у відповідності до п.2 Розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, та можуть об?єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов?язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необгрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Також, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено слідчим суддею, зі змісту скарги ОСОБА_7 та заяви про кримінальне правопорушення, від 15.12.2022 року вбачається, що в ній викладені обставини про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, посадовими особами Управління СБУ в Черкаській області, дії яких полягали в тому, що виплата пенсії заявника була заблоковано.

Частина 1 статті 11 КК України дає загальне визначення поняття злочину, яке містить у собі сукупність ознак, обов?язкових для будь-якого конкретного злочину.

Такими ознаками є суспільна небезпечність діяння, передбаченість його Кримінальним кодексом, винність та вчинення його суб?єктом злочину.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком слідчого судді, що заява ОСОБА_7 не містить відомостей, які б вказували на вчинення конкретного злочину за вказаних скаржником ОСОБА_7 обставин.

Так, слідчий суддя вірно вказав, що зазначені ОСОБА_7 обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу, розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а як вбачається з самого повідомлення, у ньому не наведено конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення посадовими особами Управління СБУ в Черкаській області кримінального правопорушення, відповідальність, за яке передбачена ч. 1 ст. 365 КК України.

При цьому, слідчим суддею вірно акцентовано увагу на тому, що заявник не наводить у повідомленні будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а його твердження про можливе вчинення посадовими особами Управління СБУ в Черкаській області кримінального правопорушення ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності їхніх дій під час виконання посадових обов`язків та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність та не зазначає відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, у діях посадових осіб Управління СБУ в Черкаській області.

Відповідно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з?ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтовується невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов?язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, колегія суддів апеляційного суду погоджується з тим, що слідчий суддя дійшов до вірного висновку, що доводи заявника є необґрунтованими, а викладені у заяві обставини не містять даних, які б достовірно свідчили про наявність події злочину, в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому підстав для задоволення скарги не вбачається.

Крім того, слідчим суддею вірно вказано, що ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадках, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

За наведених вище обставин, слідчий суддя дійшов до вірного висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері внести відомості про кримінальне правопорушення, а сам: зловживання владою та службовим становищем окремими працівниками Управління СБУ в Черкаській області за ст. 365 КК України до ЄРДР та розпочати досудове розслідування, відсутні.

Таким чином, колегія суддів апеляційного суду вважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді прийнята у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді скарги з`ясувала всі обставини, а доводи скаржника ОСОБА_7 не підтверджено в судовому засіданні належними доказами, тому вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню колегією суддів апеляційного суду.

Керуючись ст.ст. 303,304,309,310,376,404,405,407,418,419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 січня 2023 року у справі за скаргою ОСОБА_7 на бездіяльність керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя доповідач:

Судді :