КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/131/2023 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 181 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши в приміщенні суду з використанням систем відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів у системі EasyCon, апеляційну скаргу підозрюваної ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05 грудня 2022 року,

за участю:

прокурора - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

підозрюваної - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.12.2022 року задоволено клопотання слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_9 погоджене прокурором - заступником начальника відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 30.01.2023 року включно, із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, заміжньої, офіційно не працюючої, на утриманні в якої перебуває малолітній син, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима

яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч. 3 ст. 362 КК України.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, підозрювана ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.12.2022 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно неї більш м`який запобіжний захід.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги підозрювана зазначає, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою. Ризики передбачені ст. 177 КПК взагалі є не доведеними та не підкріплені будь якими доказами. Належним чином не враховано, що підозрювана раніше не судима, матеріальна шкода в кримінальному провадженні відсутня, ОСОБА_6 є кандидатом юридичних наук та науково-педагогічним працівником, а тому розуміє відповідальність за порушення покладених на неї обов`язків, також має на утриманні малолітнього сина, на даний час перебуває в активному пошуку роботи. Крім того, підозрювана жодного разу не проігнорувала виклик слідчого та суду, здала на зберігання до відповідного органу паспорт для виїзду за кордон, що підтверджує добросовісність у виконанні останньої процесуальних обов`язків.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваної та її захисника, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити за наведених у ній підстав, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги підозрюваної та просив ухвалу слідчого суді залишити без змін, вивчивши матеріали судового провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Як вбачається з наданих до апеляційного суду матеріалів, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000415 від 04.04.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч. 3 ст. 362 КК України.

Органом досудового розслідування зазначено, що на підставі наказу від 15.03.2022 року начальника Чернівецької обласної державної адміністрації керівника апарату Чернівецької обласної державної адміністрації ОСОБА_11 уповноважено на прийняття рішень щодо внесення до системи «Шлях» відомостей про заброньованих водіїв, на підставі п. 7 постанови Уряду № 194 «Деякі питання бронювання військовозобов`язаних в умовах правового режиму воєнного стану». Для виконання згаданих завдань ОСОБА_11 отримала в Державній фіскальній службі ЕЦП.

У невстановленому місці та час ОСОБА_6 , вступила у попередню змову з невстановленими особами, з метою сприяння переправленню осіб через державний кордон України службовою особою з використанням службового становища шляхом несанкціонованої зміни інформації, яка оброблюється в електронній інформаційній системі «Шлях».

Так, ОСОБА_11 у період часу з 18.03.2022 року по 25.05.2022 року перебуваючи в приміщенні керівника апарату Чернівецької обласної державної адміністрації за адресою: м. Чернівці, вул. Грушевського, 1, достовірно знаючи про введення із 24 лютого 2022 року на всій території України воєнного стану у відповідності до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України № 2102-ІХ, будучи обізнаною про проведення загальної мобілізації на підставі Указу Президента України № 65/2022 «Про загальну мобілізацію», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та забезпеченням оборони держави, підтриманням бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України, інших військових формувань, а також про наявність діючих обмежень на виїзд за кордон чоловіків віком від 18 до 60 років, діючи за попередньою змовою групою осіб, умисно, у порушення наведених вище вимог законів України: «Про правовий режим воєнного стану», «Про військовий обов`язок і військову службу», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указів Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Указу Президента України №69/2022 «Про загальну мобілізацію», «Про військовий обов`язок і військову службу», Постанови Уряду від 03.03.2022 № 194 «Деякі питання бронювання військовозобов`язаних в умовах правового режиму воєнного стану», Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57, Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, а також Порядку оформлення бронювання військовозобов`язаних територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки в умовах правового режиму воєнного стану, затвердженого ГШ ЗСУ від 23.03.2022 року, без прийняття у встановлений спосіб рішення Чернівецькою обласною військовою адміністрацією про бронювання, внесла до електронної інформаційної системи «Шлях», а саме до розділу «18-60» відомості про право виїзду за кордон 53 осіб.

Таким чином було усунені перешкоди, які унеможливлюють незаконне перетинання державного кордону 53 осіб, які у період часу з 18.03.2022 року по 25.05.2022 року виїхали або вийшли за межі України та під час воєнного стану до України не повернувся до 22.09.2022 року.

30.11.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч.3 ст. 362 КК України.

30.11.2022 року слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_9 за погодженням із прокурором - заступником начальника відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_10 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.12.2022 року клопотання слідчого задоволено та застосовано ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 30.01.2022 року включно із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, слідчий суддя виходив з наявності обґрунтованої підозри, а також того, що прокурором доведено існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

З таким рішення колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Під час розгляду зазначеного клопотання,слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч. 3 ст. 362 КК України.

Як вбачається з наданих слідчим до клопотання матеріалів, які його обґрунтовують, слідчий суддя встановив наявність зазначених у клопотанні обставин підозри, які підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, якими є наведені у клопотанні слідчого докази з доданими до нього матеріалами.

Вагомість даних щодо причетності підозрюваної до вчинення зазначених кримінальних правопорушень доведена прокурором та сумнівів щодо їх достатності не викликала. Системний аналіз норм КПК України та практики ЄСПЛ свідчить про наявність в КПК України понять, які відповідають різним стандартам доказування (переконання) - достатніх підстав (доказів), обґрунтованої підозри, поза розумним сумнівом.

Стандарт достатніх підстав (доказів) використовується в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, мети постановлення тих чи інших процесуальних рішень, вчинення процесуальних дій та їх правових наслідків. При цьому вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчим суддею, судом (наприклад, статті 157, 163, ч. 5 ст. 234, 260 КПК України), так і слідчими, прокурорами (зокрема, статті 134, 271, 276 КПК України).

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри має бути співмірним зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваної, що випливають та/бо можуть бути пов`язані із прийняттям відповідного процесуального рішення чи вчинення процесуальної дії. При цьому чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. Отже стандарт доказування (переконання) поступово зростає з перебігом ефективного розслідування, а втручання у права і свободи особи потребує більш глибокого обґрунтування, що повною мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частини 5 статті 9 КПК). Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії кримінального розслідування (Мюррей проти Сполученого Королівства).

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваної ОСОБА_6 з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними доказами, що дає підстави для застосування до неї такого різновиду заходів забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, з метою здійснення подальшого розслідування.

З урахуванням того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, всупереч доводам апеляційної скарги, у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч. 3 ст. 362 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді про їх існування є обґрунтованим з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

В сукупності із обставинами кримінального провадження для вирішення справи у відповідності до вимог закону, колегією суддів враховуються дані, які характеризують особу підозрюваної ОСОБА_6 зокрема щодо міцності соціальних та сімейних зв`язків, майнового стану, відсутності судимостей та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема і ті, на які посилається у апеляційній скарзі підозрювана.

Саме сукупність цих обставин, з урахуванням характеризуючих даних особи підозрюваної, переконливо свідчать про обґрунтованість застосованого до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Оцінивши обставини справи у їх сукупності, колегія суддів вважає, що застосування слідчим суддею суду першої інстанції щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є правильним, такий запобіжний захід, на думку колегії суддів, забезпечить належне виконання підозрюваної покладених на неї процесуальних обов`язків.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі підстави, з яких апелянт просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, як про це просить захисник, колегія суддів не вбачає.

На підставі викладеного, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05 грудня 2022 року, якою задоволено клопотання слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_9 погоджене прокурором - заступником начальника відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 30.01.2023 року включно, із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,- залишити без змін, а апеляційну скаргу підозрюваної ОСОБА_6 ,- без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4