Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/115/23
Номер провадження 1-кс/530/41/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.03.2023 р. Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області начальника СВ капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майнопо кримінальному провадженню за № 0000057 від 04.02.2023 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України ,-

В С Т А Н О В И В :

01.03.2023 року з Полтавського апеляційного суду до Зіньківського районного суду Полтавської області надійшли матеріали клопотання заступника начальника відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області начальника СВ капітана поліції ОСОБА_3 погоджене начальником Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000057 від 04.02.2023 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що 04.02.2023 року до ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло телефонне повідомлення від начальника СРПП ОСОБА_5 про те, що 04.02.2023 року на території Зіньківської ОТГ поблизу села Власівка, в ході патрулювання було виявлено, що в лісосмузі поблизу вказаного села проводиться спил деревини.

04.02.2023 року слідчим СВ відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено: вантажний автомобіль марки ГАЗ 5201 зеленого кольору д.н.з. НОМЕР_1 в кузові якого знаходиться 2,64 м? дров породи «Ясен зелений»; дві бензопили червоного кольору марки «STIHL MS 180 та Treszer TRS5».

04.02.2023 року вище вказаний транспортний засіб, дрова в ньому та дві бензопили визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженні.

Відповідно пояснень ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , встановлено, що 04.02.2023 близько 07 години 00 хвилин працюючи по договору цивільно-правового характеру з фізичною особою про надання послуг №2 від 18.10.2022, предметом якого являється підрізання гілок крайніх рядів лісосмуг та видалення самостійної порослі за межами крайніх основних рядів лісосмуг, здійснив спил семи дерев породи «Ясен зелений».

В ході допиту свідка ОСОБА_8 встановлено, що у власності останній має вантажний автомобіль марки ГАЗ 5201 зеленого кольору д.н.з. НОМЕР_1 за допомогою якого 04.02.2023 року мав намір перевезти дрова з лісопосадкової смуги неподалік с. Власівка, Полтавського району Полтавської області за проханням ОСОБА_7 .

Беручи до уваги, що 04.02.2023 слідчим слідчого відділення відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській лейтенантом поліції області ОСОБА_6 під час проведення огляду місця події, виявлено та вилучено: вантажний автомобіль марки ГАЗ 5201 зеленого кольору д.н.з. НОМЕР_1 в кузові якого знаходиться 2,64 м? дров породи «Ясен зелений»; дві бензопили червоного кольору марки «STIHL MS 180 та Treszer TRS5», які в кримінальному провадженні будуть використані як докази, а також з метою забезпечення їх від приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування та передачі виникла потреба звернутися з клопотанням до слідчого судді про накладення арешту на зазначене майно.

В судове засідання заступник начальника відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області начальник СВ капітан поліції ОСОБА_3 не з`явився, але написав заяву, що подане клопотання підтримав з підстав у ньому наведених, власник даного майна в судове засідання не з`явився, вивчивши наявні матеріали, якими слідчий обґрунтовує заявлене клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, приходжу до висновку, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У клопотанні про накладення арештуна майно заступник начальника відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області начальник СВ капітан поліції ОСОБА_3 зазначає, що 04.02.2023 року до ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло телефонне повідомлення від начальника СРПП ОСОБА_5 про те, що 04.02.2023 року на території Зіньківської ОТГ поблизу села Власівка, в ході патрулювання було виявлено, що в лісосмузі поблизу вказаного села проводиться спил деревини.

04.02.2023 року слідчим СВ відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено: вантажний автомобіль марки ГАЗ 5201 зеленого кольору д.н.з. НОМЕР_1 в кузові якого знаходиться 2,64 м? дров породи «Ясен зелений»; дві бензопили червоного кольору марки «STIHL MS 180 та Treszer TRS5».

04.02.2023 року вище вказаний транспортний засіб, дрова в ньому та дві бензопили визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 цієї статті Кодексу встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення(ч. 1 ст. 98 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Як зазначено у ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Диспозицією частини 1 статті 246 КК України, за якою внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, передбачено, що кримінальним правопорушенням є незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Об`єктивною стороною злочину передбаченого ч.1 ст. 246 КК України є діяння, а саме порубка дерев породи Ясен зелений, наслідки у вигляді істотної шкоди та причинний зв`язок між діянням і наслідками, що настали.

При вирішенні питання про те, чи є шкода, заподіяна незаконним вирубом дерев, істотною, у кожному конкретному випадку враховується кількість, вартість та знищення.

Як вбачається із матеріалів доданих до клопотання, звертаючись до слідчого судді про арешт майна, слідчий в клопотанні у порушенням вимог ст. 171 КПК України не надав доказів на підтвердження незаконного вирубу дерев, наявності істотної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, що вказувало б на наявність обґрунтованої підозри та підстав у правовій кваліфікації кримінального правопорушення за ч.1 ст.246 КК України.

Згідно протоколу огляду від 04.02.2023 року повинні в описовій формі фіксуватися факти, що мають доказове значення. У них не дається пояснень, інтерпритації встановлених фактів, явищ, не висловлюються думки слідчого чи інших осіб щодо механізму утворення тих або інших слідів, про походження і належність знайдених предметів, а лише фіксуються фактичні дані, одержані в результаті безпосереднього виявлення і спостереження обстановки і предметів. Якщо такі дані були встановлені завдяки застосуванню спеціальних технічних засобів або кримінальних засобів, то обов"язково вказується в протоколі на те, ким саме, і з використанням яких саме засобів.

В описовій частині протоколу огляду місця події або обшуку необхідно вказати межі місця події, його місцезнаходження; загальну характеристику приміщення чи місцевості або її ділянки, що є місцем події (адреса будівлі, число поверхів, якщо будівля багатоповерхова, розташування будівлі відносно навколишнього оточення); входи і виходи з приміщення; детально, вичерпним чином має бути описана обстановка місця події і всі об`єкти огляду із зазначенням місця їх виявлення. При виявленні і дослідженні на місці у протоколі повинно бути вказано місце їх виявлення, кількість, характер, форма, конфігурація, наявність індивідуальних ознак, використовувані для їх виявлення і вилучення засоби, вказані прийоми вилучення (вилучення предмета в натурі). У протоколі огляду має бути відображено, які предмети і в якому вигляді вилучені для подальшого вивчення, направлення на експертизу тощо.

В протоколі огляду від 04.03.2023 року слідчим не зазначено, прийом вилучення деревини, індивідуальні ознаки, кількість, форма, конфігурація.

Відсутність подібного запису в протоколі огляду від 04.03.2023 року, суд розцінює як відсутність вказівок на джерело походження такого роду речових доказів, що тягне за собою втрату їх доказового значення.

Крім цього протокол огляду датований 04.03.2023 року не відповідає описовій частині клопотання в якому зазначено ,що огляд місця події було проведено 04.02.2023 року.

Суд також встановив, що слідчий просить накласти арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному проваджені.

Відповідно до Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 7.02.2014 року вказано, що згідно ч 1 ст.167 КПК України Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. Відповідно до вимог КПК арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення у кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, підозру у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000057 від 04.02.2023 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, не оголошено жодній особі.

За таких обставин, власник майна, на яке слідчий просить накласти арешт, тобто ОСОБА_8 на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту.

Частинами 1 та 2 статті 64-2 КПК України встановлено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Даних, щодо того, що на даний момент ОСОБА_8 було оголошено підозру слідчим не надано, а тому його майно, як майно третьої особи, може бути арештовано виключно за клопотанням прокурора, а не слідчого, як в даному випадку.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України вказано, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Також не надано суду доказів, що дане майно може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано, втрачено, знищено, відчужено.

Згідно вимог ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

За таких обставин клопотання слідчого є необґрунтованим, оскільки слідчим не було додано документи щодо визначення об`єму деревини, не зрозуміло чи був залучений спеціаліст при визначенні діаметру та довжини кожної колоди деревини, не зазначено кому належить деревина, кому спричинені збитки та їх розмір, не доведено необхідність арешту майна, не вказано мету такого заходу забезпечення кримінального провадження, в матеріалах клопотання відсутні достатні та переконливі докази, що майно може бути певним чином приховано, знищено, зіпсовано, передано чи відчужено,

Разом з тим, за вимогами ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до положення ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

В зв"язку з викладеним в судовому засіданні не було здобуто доказів того, що ОСОБА_8 є підозрюваним в порядку передбаченому ст. 276-279 КПК України. Враховуючи наведене, в слідчого судді не має повноважень накласти арешт на майно особи, яка не є підозрюваним. В зв"язку з наведеним слідчий суддя зазначає, що клопотання про арешт на майно: вантажний автомобіль марки ГАЗ 5201 зеленого кольору д.н.з. НОМЕР_1 в кузові якого знаходиться 2,64 м? дров породи «Ясен зелений»; дві бензопили червоного кольору марки «STIHL MS 180 та Treszer TRS5», які було виявлено та оглянуто на в лісопосадковій смузі неподалік с. Власівка Полтавського району Полтавської області є передчасним, а тому в клопотанні про накладення арешту на майно слід відмовити.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 131-132, 167, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання заступника начальника відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області начальника СВ капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майнопо кримінальному провадженню за № 0000057 від 04.02.2023 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України - відмовити.

Копію ухвали направити заступнику начальника СВ, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1