Справа № 549/151/22
Провадження №1-кп/549/2/23
УХВАЛА

02 лютого 2023 року селище Чорнухи

Чорнухинський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань селища Чорнухи кримінальне провадження №0000089 від 28.03.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.246 КК України,

УСТАНОВИВ:

10 жовтня 2022 року з Полтавського апеляційного суду до Чорнухинського районного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.246 КК України, для розгляду по суті.

До обвинувального акту додана позовна заява, яка подана прокурором в інтересах Чорнухинської селищної ради до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 11.10.2022 призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, викликати свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, прийняти до розгляду позовну заяву про стягнення з ОСОБА_4 на користь Чорнухинської селищної ради матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев у розмірі 170549,25 грн.

Обвинувачений та його захисник у підготовчому судовому засіданні проти призначення справи до судового розгляду не заперечували. Також захисник обвинуваченого заявив клопотання про повернення позовної заяви про відшкодування матеріальної шкоди прокурору. Клопотання мотивоване тим, що прокурор має обґрунтувати та довести підстави для представництва однією з яких є бездіяльність компетентного органу. В порушення норм закону, прокурор звертаючись з позовною заявою не дотримав встановленого порядку звернення з позовом.

Представник потерпілого ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні проти призначення справи до судового розгляду не заперечував. Крім того, вказав, що прокуратура не повідомляла Чорнухинську селищну раду про вчинення ОСОБА_4 даного кримінального правопорушення. Також йому не відомо чому прокурор звернувся з позовом до обвинуваченого про стягнення матеріальної шкоди, також повідомив, що представники селищної ради не брали участі під час досудового розслідування, зокрема не було створено комісію для проведення оцінки та визначення матеріальних збитків, завданих даним кримінальним правопорушенням. Вважає, що Чорнухинська селищна рада самостійно може приймати рішення щодо звернення до суду з приводу стягнення матеріальних збитків, якщо такі будуть встановлені.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання щодо можливості призначення судового розгляду, дослідивши обвинувальний акт разом із реєстром матеріалів досудового розслідування, дійшов такого.

Так, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, що складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексута інших законів України (ст. 1 КПК України).

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Клопотань про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого під час підготовчого судового засідання не надходило.

За приписами ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Щодо цивільного позову суд дійшов наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння (ч. 1 ст. 128 КПК України). Відповідно до ч. 3 вказаної статті цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Згідно з абзацом першим та другим частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У поданому позові, прокурор обґрунтував наявність "інтересів держави" бездіяльністю органу місцевого самоврядування, яке виражається у не зверненні уповноваженого органу до суду з позовом про стягнення з обвинуваченого заподіяних збитків. Наведене на думку прокурора, вказує на необхідність прокурорського втручання з метою захисту інтересів держави в особі Чорнухинської селищної ради.

Водночас пункт 3 частини першої статті 131-1Конституції передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Подібну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18.

У контексті наведеного можна зробити висновок, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим».

У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави. При цьому саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абзацу 2 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 06.08.2019 р. у справі № 910/6144/18, від 06.08.2019 р. у справі № 912/2529/18 та 18.08.2020 р. у справі № 914/1844/18.

Так, з матеріалів справи вбачається, що на думку органу досудового розслідування матеріальні збитки в сумі 170549,25 грн. спричинені Чорнухинській селищній раді. Таким чином саме Чорнухинська селищна рада наділена правом самостійно звернутись з позовом до суду.

В судовому засіданні встановлено, що на момент звернення з цивільним позовом прокурором в інтересах Чорнухинської селищної ради до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у Чорнухинській селищній раді згідно штатного розпису виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради Лубенського району Полтавської області станом на 29.06.2022 року існувала посада головного спеціаліста з юридичних питань.

Крім того, між виконавчим комітетом Чорнухинської селищної ради та адвокатом ОСОБА_7 укладено договір про надання правової допомоги №05/22 від 11.01.2022.

Разом з відповіддю наданою Чорнухинською селищною радою Лубенського району Полтавської області №01.1-01/11 від 03.01.2023 на ухвалу Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20 грудня 2022 року надано копію штатного розпису виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради Лубенського району Полтавської області та договір про надання правової допомоги №05/22 від 11.01.2022 між адвокатом ОСОБА_7 та виконавчим комітетом Чорнухинської селищної ради Полтавської області, в особі селищного голови ОСОБА_8 .

Таким чином вищезазначені обставини підтверджують те, що Чорнухинська селищна рада Полтавської області самостійно мала та має можливість прийняти рішення щодо ініціювання питання про пред`явлення позовної заяви про відшкодування збитків з ОСОБА_4 на свою користь. Аналогічне зазначив і сам представник потерпілої особи в підготовчому судовому засіданні.

Крім того, як вбачається зі змісту позовної заяви та наданого прокурором листа від 28.06.2022, Лубенська окружна прокуратура звернулась до Чорнухинської селищної ради з вказаним листом, в якому повідомила про заподіяну ОСОБА_4 шкоду бюджету селищної ради, просила надати інформацію до 29.06.2022, тобто на наступний день після запиту, про звернення Чорнухинською селищною радою до суду з відповідним позовом та одночасно повідомила про намір звернення із цивільним позовом Лубенською окружною прокуратурою. 29.06.2022 Чорнухинська селищна рада листом за підписом селищного голови повідомила, що з позовом до суду до ОСОБА_4 не зверталася, проти звернення прокурора до суду з таким позовом вони не заперечують, оскільки у них відсутні грошові кошти на сплату судового збору.

Зі змісту вказаного листа від 29.06.2022 суд не вбачає обставин, які б перешкоджали уповноваженому органу самостійно звернутись з цивільним позовом. При цьому звернення прокурором до суду з цивільним позовом 30.06.2022, тобто наступного дня після отримання уповноваженим органом листа прокурора від 29.06.2022, також не свідчить про недотримання уповноваженим органом розумного строку для самостійного звернення з позовом до суду, що дає підстави стверджувати про те, що прокурором в даному випадку не дотримані умови ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та, як наслідок, про відсутність підстав для звернення з даним позовом прокурора Лубенської окружної прокуратури.

У якості обґрунтування звернення з позовом в інтересах Чорнухинської селищної ради Полтавської області прокурором зазначено бездіяльність органу місцевого самоврядування, яке виражається у не зверненні уповноваженого органу до суду з позовом про стягнення з обвинуваченого заподіяних збитків.

Проте, суд не може прийняти зазначене твердження у якості обґрунтування здійснення представництва, оскільки за приписами ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Частиною 5 вказаної статті визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

За приписами п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертаєтьсяу випадках, коли, зокрема, відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви прокурору.

Керуючись ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 175-177, 185 ч. 4 п. 4 ЦПК України, ст.ст. 127 ч. 2, 128, 174 ч. 1, 314-315, 369-372 КПК України суд,

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження № 0000089 від 28.03.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.246 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Чорнухинського районного суду Полтавської області на 09 лютого 2023 року на 10 год. 00 хв.

Викликати в судове засідання: прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого, представника потерпілого, свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Позовну заяву про стягнення з ОСОБА_4 на користь Чорнухинської селищної ради Лубенського району Полтавської області матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням в сумі 170549,25 грн повернути прокурору.

На ухвалу в частині вирішення цивільного позову може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 06 лютого 2023 року о 16.30.

Суддя ОСОБА_1