Справа № 601/2352/22
Провадження № 1-кс/601/1048/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2022 року місто Кременець

Слідчий суддя Кременецького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000537 від 02 грудня 2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту автомобіля марки ЗИЛ ММЗ д.н. НОМЕР_1 , модель 554М належного заявнику, який був накладений в кримінальному провадженні №0000537 від 02 грудня 2022 року.

Від заявника надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, вимоги клопотання підтримує.

Від прокурора ОСОБА_4 надійшло клопотання про розгляд справи без її участі, проти вимог клопотання не заперечує.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З метою збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Як передбачено ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Кременецького районного суду Тернопільської області від 12.12.2022 накладено арешт на транспортний засіб марки ЗИЛ-ММЗ д.н. НОМЕР_1 , в середині якого знаходиться деревина та залишено на зберігання на території ВП № 2 Кременецького РВП ГУПН в Тернопільській області.

Арешт накладався в рамках кримінального провадження 0000537 від 02 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 статті 185 КК України.

При розгляді клопотання слідчий суддя враховує, що за загальним правилом, визначеним у ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі і арешт майна, допускається тільки у разі коли потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора та одночасно з цим може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Відтак, зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі і щодо позбавлення або обмеження права власності.

З огляду на приписи п.18 ч.1 ст.3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право особи, в інтересах якої подано клопотання, на вільне використання майна власником, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

Враховуючи викладене, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що особа, яка звернулась із клопотанням, відповідно до вимог ч.1 ст.174 КПК України, довела, що в подальшому застосуванні арешту вказаного майна відпала потреба, потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не вбачаються.

За таких обставин, клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

На переконання слідчого судді, скасування арешту майна, за вказаних вище обставин, на теперішній час не створює будь-яких перешкод для подальшого розслідування кримінального провадження № 0000537 від 02 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 статті 185 КК України.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 100, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000537 від 02 грудня 2022 року задовольнити.

Скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді Кременецького районного суду Тернопільської області від 12.12.2022 на автомобіль марки ЗИЛММЗ д.н. НОМЕР_1 , модель 554М який належить ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_5 ОСОБА_6