Єдиний унікальний номер (справа №) 216/1685/23
Номер провадження у суді 1-кс/216/790/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2023 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 20.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

22 березня 2023 року до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 17.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на ноутбук «LENOVO G575», model 2008, s/n НОМЕР_1 .

Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області розслідується кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 20.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

На даному етапі досудового розслідування встановлено, що 17.03.2023 у період часу з 12:10 годин до 13:00 годин на підставі ухвали Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 15.03.2023 був поведений санкціонований обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , в ході якого був виявлений та вилучений ноутбук, під час огляду якого була виявлена сторінка в соціальній мережі «Однокласники», яка належить ОСОБА_4 , на якій останній поширював матеріали, що містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, поширення та публічне використання яких є забороненим згідно п. 4 ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» №317-VIII від 09.05.2015 року.

Указане майно за рішенням слідчого тимчасово вилучено та постановою від 17.03.2023 визнано речовим доказом.

Прокурор посилаючись на вимоги ст.ст. 98, 170 КПК України, з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення обшуку 17.03.2023 майно.

1.Позиції учасників.

В судове засідання прокурор не прибув, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, в матеріалах справи міститься заява прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якій він просить провести судове засідання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт - ОСОБА_4 в судове засідання не прибув, повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, в матеріалах справи міститься заява про розгляд клопотання без участі та незаперечення проти задоволення клопотання про арешт майна.

2.Обставини, що були встановлені під час розгляду клопотання.

В ході розгляду клопотання встановлено, що провадженні СВ Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 20.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1 надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 за місцем мешкання ОСОБА_4 .

В період часу з 12:10 год 17.03.2023 до 13:00 год. 17.03.2023 на підставі вищезазначеної ухвали проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

Метою проведення обшуку слідчий суддя зазначив: виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукування документів, які мають значення для досудового розслідування та може бути доказами під час судового розгляду.

Тимчасово вилучені речі перебували у користуванні ОСОБА_4 .

17.03.2023 слідчий СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу з клопотанням про накладення арешту на вищевказане майно. 20.03.2023 слідчим суддею Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1 винесено ухвалу про повернення вказаного клопотання прокурору та встановлено строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Вказана ухвала була отримана 21.03.2023.

22.03.2023, після усунення недоліків, прокурор звернувся з клопотання про арешт вказаного у клопотанні майна.

3.Мотиви прийняття рішення слідчим суддею.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

4.1 Щодо строку звернення з клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Оскільки клопотання про арешт майна подано до суду 22 березня 2023 року, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків, сторона обвинувачення звернулась з вказаним клопотанням у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

4.2 Щодо правової підстави для арешту майна та можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з фабули кримінального правопорушення, викладеної у витягу з ЄРДР та клопотанні, що розглядається, досудове розслідування проводиться за фактом виготовлення, поширення комуністичної, нацистської символіки та пропаганда комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів.

Таким чином, предметом доказування у вказаному кримінальному провадженні, зокрема, є факт поширення комуністичної ідеології.

Отже, стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

З огляду на викладене, на переконання слідчого судді доведено, що підстава передбачена п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України (арешт з метою збереження речових доказів) підлягає застосуванню.

4.3 Щодо наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна.

Завдяки проведенню обшуку вдалось зафіксувати дані з вилучених речей. Однак необхідним є збереження первинних параметрів таких речей з метою проведення слідчих дій. Поряд з цим, наразі на початковій стадії досудового розслідування складно визначити весь об`єм необхідних слідчих дій та даних, які можливо буде встановити із відомостей, що зафіксовані у відповідних речах.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження майно, на яке прокурор просить накласти арешт може бути приховано або знищено.

4.4 Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчої судді, на даному етапі досудового розслідування, накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Такий арешт пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Водночас, на переконання слідчої судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у розслідуванні корупційних кримінальних правопорушень.

Слідча суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

4.5 Щодо наслідків арешту майна

На переконання слідчого судді, з огляду на викладені у цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування та обраний спосіб арешту, такий арешт не є надмірно обтяжливим.

Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту майна, застосованого у вищезазначений спосіб, на інтересах володільців.

Поряд з цим, зважаючи на те, що арешт накладається на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, встановлення належності такого майна немає правового значення.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

У подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст. 174 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 20.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 17.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу, за адресою АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на ноутбук «LENOVO G575», model 2008, s/n НОМЕР_1 .

Визначити місцем зберігання майна - камеру схову речових доказів Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1