Справа № 626/78/23
Провадження № 1-кп/626/143/2023
УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу

01 березня 2023 року Красноградський районний суд Харківської області в складі судді: ОСОБА_1 , за участю прокурора: ОСОБА_2 , представника потерпілого ОСОБА_3 , захисника -адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченої ОСОБА_5 , секретаря судового засідання ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Краснограда кримінальне провадження за №0000446 від 18.07.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3, 4 ст.358, ч.3 ст.15, ч.4 ст.190, ч.3 ст.15, ч.3 ст.206-2 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красноградського районного суду перебуває кримінальне провадження за №0000446 від 18.07.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3, 4 ст.358, ч.3 ст.15, ч.4 ст.190, ч.3 ст.15, ч.3 ст.206-2 КК України.

13 жовтня 2022 року слідчим суддею Красноградського районного суду Харківської області відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 10 грудня 2022 року.

07 грудня 2022 року слідчим суддею Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 13 січня 2023 року.

Ухвалою Красноградського районного суду Харківської обалсті від 12.01.2023 року задоволено клопотання прокурора і ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11 березня 2023 року.

У судовому засіданні прокурор заявив письмове клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої строком на 60 днів, оскільки на даний час не встановлено будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при постановлені ухвал від 13.10.2022 року та 07.12.2022 року для застосування стосовно неї більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Представник потерпілого підтримав думку прокурора і вважав, що що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Захисник та обвинувачена просили обрати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з таких підстав.

У відповідності до положень ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

З клопотання прокурора, пояснень обвинуваченої в судовому засіданні та обвинувального акту з долученим реєстром матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3, 4 ст.358, ч.3 ст.15, ч.4 ст.190, ч.3 ст.15, ч.3 ст.206-2 КК України.

Суд також вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що залишились ризики того, що обвинувачена може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ст. 177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки вона підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 12 років з конфіскацією майна.

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ст. 177 КПК України). Так як співучасники кримінального правопорушення не встановлені і до проведення певних слідчих (розшукових) дій у ОСОБА_5 є можливість знищення документації, яка наразі не встановлена та безпосередньо пов`язана з вчиненням даного кримінального правопорушення (в т.ч. підроблена печатка нотаріуса ОСОБА_7 ).

-незаконно впливати на свідків кримінального провадження (п. 3 ст. 177 КПК України), з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного неї.

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ст. 177 КПК України), а саме надавати інформацію по даному кримінальному провадженню стороннім особам, в тому числі співучасникам.

-продовжити вчиняти кримінальне правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України). Так як кримінальні правопорушення вчинялися на протязі певного часу, є ризик його продовження, а саме створення нових завідомо підроблених документів та використання їх з метою незаконного заволодіння чужим майном.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити та слід продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням відсутності у обвинуваченої міцних соціальних зв`язків, роботи та при наявності вищевказаних ризиків, не зможуть забезпечити виконання нею процесуальних обов`язків, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення клопотання захисту про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, суд не вбачає.

Судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави та встановлюється обов`язок виконання підозрюваним одного або кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Згідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України. При цьому суд вважає, що застава у межах, визначених п.3 ч.5 ст.182 КПК України здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину , покладених на неї обов`язків і тому суд визначає заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 80х2684= 214 720 грн.

Керуючись ст.ст.177-178, 331, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор" до 01 травня 2023 року.

Визначити стосовно ОСОБА_5 суму застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 ( двісті чотирнадцять сімсот двадцять) гривень.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо вона будучи належним чином повідомленої, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали про продовження запобіжного заходу вручити обвинуваченій негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя