ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 грудня 2022 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Фастів клопотання адвоката ОСОБА_3 поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту з майна, -
в с т а н о в и в:
21.11.2022 року Фастівським міськрайонним судом Київської області отримано клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, що накладено ухвалою суду від 16.06.2022 року у справі № 381/1428/22.
Своє клопотання представник власника майна обґрунтовує тим, що у провадженні Фастівського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000456 від 11.06.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайсуду ОСОБА_5 від 16.06.2022 року за клопотанням прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 накладений арешт на автомобіль марки «RENAULT Kangoo» з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер т/з (кузов, шасі) НОМЕР_2 та інші речі. Між тим, під час накладення арешту на майно слідчий суддя не врахував ту обставину, що майно, на яке накладено арешт, було вилучене в поза процесуальний спосіб, адже з клопотанням про огляд автомобіля сторона обвинувачення не зверталась, а ОСОБА_4 надав згоду на огляд свого автомобіля під тиском. Крім того, а ухвалі суду від 16.06.2022 року не зазначено виду та способу обтяження майна та порядок його виконання. Також адвокат зазначив, що спірний автомобіль не може бути знаряддям, засобом або будь яким іншим предметом, за допомогою якого з об`єктивної сторони можна вчинити злочин передбачений ч. 1 ст.249 КК України, оскільки за його допомогою вилов риби не здійснювався, а він використовувався лише для перевезення човна, сіток та добутого, тобто не використовувався для виконання об`єктивної сторони злочинного посягання. На думку представника власника майна, вилучене майно безпідставно утримується більше 5 місяців, розслідування кримінального провадження не проводиться, що порушує права власника майна, а тому, арешт підлягає скасуванню.
У судовому засіданні 28.11.2022 представник власника майна клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.
Дізнавач Фастівського РУП ГУ НП в Київській області в судове засідання не з`явися, хоча про дату і час розгляду вказаного питання повідомлявся неодноразово та належним чином., разом з тим, направив до суду матеріали кримінального провадження №0000456 від 11.06.2022 року для огляду.
Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, вважаю, що воно не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.
Згідно положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Положеннями ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, ухвалою слідчого судді від 16.06.2022 року арешт було накладено на вилучені 11.06.2022 у ході огляду місця події поруч з базою відпочинку «Лісова» неподалік вул. Мічуріна у м. Фастів Київської області, транспортний засіб марки «RENAULT Kangoo» з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер т/з (кузов, шасі) НОМЕР_2 , гумовий надувний човен, два дерев`яних весла, 5 риболовних сіток, рибу виду «Карась» в кількості 207 шт.; рибу виду «Сазан» в кількості 1 шт. та рибу виду «Товстолоб» в кількості 1 шт.
Як вбачається із змісту ухвали, арешт було накладено, оскільки перелічене майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, арешт такого майна є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно до ч.ч.1,2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Системно аналізуючи вимоги вказаної статті процесуального закону суд вважає за необхідне зазначити, що слідчий суддя вправі скасувати накладений арешт лише у розслідуваному кримінальному провадженні за наявності на те законних підстав, а суд за наслідками розгляду клопотання по суті.
Згідно п. 13 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження ", слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
Заявник посилається на те, що на даний час правових підстав для арешту майна немає, оскільки вилучене майно безпідставно утримується більше 5 місяців, розслідування кримінального провадження не проводиться, а спірний автомобіль не може бути знаряддям, засобом або будь яким іншим предметом, за допомогою якого з об`єктивної сторони можна вчинити злочин передбачений ч. 1 ст.249 КК України.
Разом з тим, на даний час досудове розслідування в даному кримінальному провадженні не завершено, проводяться слідчі розшукові дії для встановлення всіх обставин справи, а тому потреба в арешті на вказане майно не відпала.
Речові докази, а саме майно, на яке накладено арешт, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
При цьому, в ухвалі про накладення арешту зазначено усі дані, закріплені ч. 5 ст. 173 КПК України.
Враховуючи викладене та беручи до уваги, що на даний час заявником не доведено, що потреба застосування арешту на майно відпала, так як дане майно являється речовими доказами і з метою забезпечення недопущення настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення кримінального провадження, клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню та є таким, що подано передчасно.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 167, 173, 174, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалила:
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту з майна.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Повний текст ухвали проголошено 06.12.2022 р. о 14 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1