УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2023 рокусмт ПетровеСправа №: 398/1026/22
Провадження № 1-кп/941/37/23

Петрівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

з участю прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

потерпілої - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Петрове Кіровоградської області кримінальне провадження №0000083 відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_7 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні у Петрівського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження №0000083 відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_7 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.121 КК України.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу тримання під вартою на 60 днів. Клопотання мотивовано тим, що 20.02.2023 року закінчується строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який був обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , однак ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, а також вчиняти нові кримінальні правопорушення, які слугували підставою для обрання та продовження запобіжного заходу не зменшилися і не зникли. Розглянути справу до закінчення строку дії запобіжного заходу не можливо. Крім того відсутні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Обвинувачений та його захисник заперечили проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу. Обвинувачений просив замінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання для мобілізації добровольцем для виконання свого обов`язку по захисту Вітчизни.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, встановив наступне.

Згідно ч.3 ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно зі ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості. Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, відносно обвинуваченого раніше було обрано запобіжний захід тримання під вартою. ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину умисного тяжкого тілесного ушкодження, вчиненого групою осіб, що спричинило смерть потерпілого, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, за яке передбачено покарання лише у виді позбавлення волі, та у вчиненні нетяжкого злочину - у незаконному позбавленні волі, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, та таке, що супроводжувалось заподіянням потерпілому фізичних страждань, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.146 КК України, за яке передбачено покарання у виді обмеження або позбавлення волі. Обвинувачений не одружений, на утриманні осіб не має, не працює та не має офіційних коштів для існування, що вказує на те, що обвинувачений не має стійких (міцних) соціальних зв`язків, під час досудового розслідування свою вину у вчиненні кримінальних правопорушень не визнав.

До закінчення строку тримання під вартою судове провадження не може бути завершене.

По даній справі не допитано всіх свідків, потерпілу, не досліджено матеріали кримінального провадження, також не допитано обвинувачених.

На даний час існують ризики того, що обвинувачений може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків і потерпілу з метою зміни ними показів та уникнення відповідальності, а також вчинити нові кримінальні правопорушення.

Враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинувачених.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Щодо заміни обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на особисте зобов`язання для мобілізації добровольцем, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Законом України №2125-ІХ від 15.03.2022 внесено зміни до Кримінального процесуального кодексу України та доповнено статтею 616, якою врегульовано скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або зміну запобіжного заходу з інших підстав.

Так, згідно з ч.1 ст.616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115,146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

З контекстного аналізу вказаних норм випливає, що із клопотанням про скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації обвинувачений має право звернутися до прокурора, та за результатами розгляду такого клопотання прокурор має право, а не обов`язок, звернутися до суду про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для призову цієї особи на військову службу під час мобілізації.

За вказаних обставин, суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів.

Керуючись ст.ст. 331, 537 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто з 17.02.2023 року 16 години 45 хвилин до 17.04.2023 року 16 години 45 хвилин включно.

В задоволенні клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на особисте зобов`язання - відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору для відома, направити до Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду на протязі 5 днів з часу її проголошення.

Суддя ОСОБА_1