Справа № 182/4534/22
Провадження № 1-кс/0182/1093/2022
У Х В А Л А
Іменем України

06.12.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нікополь клопотання ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Республіки Казахстан, Тургайська область, Кіймінський район, громадянки України, не працюючої, не заміжньої, неповнолітніх дітей на утриманні не має, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,-
яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000892 від 09.08.2022 року,

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням, погодженим прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, що має правову кваліфікацію за ч.3 ст. 307 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 знаходячись на території міста Покров Дніпропетровської області за попередньою змовою з раніше знайомими ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 створили організовану групу для вчинення численних злочинів пов'язаних з незаконним збутом психотропної речовини "метамфетамін" протягом тривалого проміжку часу на території міста Покров Дніпропетровської області.
ОСОБА_6 , діючи відповідно до розподілених функцій та ролей, неодноразово, умисно, незаконно придбала психотропну речовину "метамфетамін", перевозила на належному їй автомобілі до міста Покров Дніпропетровської області, де зберігала за місцем свого мешкання по вулиці, розфасовувала та передавала ОСОБА_5 для незаконного збуту.
ОСОБА_5 будучи учасником організованої злочинної групи та діючи з відома всіх учасників групи, переслідуючи корисливу мету направлену на збут психотропних речовин, 14.01.2022 в м. Покров за 300 гривень незаконно, умисно збула психотропну речовину, обіг якої обмежено-метамфетамін, масою 0,0219 г.; 05.05.2022 в м. Покров за 500 гривень незаконно, умисно збула психотропну речовину, обіг якої обмежено-метамфетамін, масою 0,0043 г.; 17.05.2022 в м. Покров за 500 гривень незаконно, умисно збула психотропну речовину, обіг якої обмежено-метамфетамін, масою 0,0122 г.
Отримані від незаконного збуту психотропної речовини "метамфетамін" грошові кошти ОСОБА_5 передавала ОСОБА_6 .
26.07.2022 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, вчинених організованою групою, яке вручено її родичу.
Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину є наступні докази:
- протокол про результати НСРД зі зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж щодо мобільного телефону ОСОБА_5 від 18.02.2022, де зафіксовані розмови з учасниками групи та невстановленими особами з приводу збуту психотропної речовини;
- протокол контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки психотропної речовини "метамфетамін" у ОСОБА_5 14.01.2022;
- висновок експерта № СЕ-19/104-22/2093-НЗПРАП від 24.01.2022 відповідно до якого в сліп пакеті придбаному під час оперативної закупки 14.01.2022 у ОСОБА_5 міститься психотропна речовина, обіг якої обмежено-метамфетамін, масою 0,0219 г.;
- протокол контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки психотропної речовини "метамфетамін" у ОСОБА_5 05.05.2022;
- висновок експерта № СЕ-19/104-22/10989 від 24.05.2022 відповідно до якого в сліп пакеті придбаному під час оперативної закупки 05.05.2022 у ОСОБА_5 міститься психотропна речовина, обіг якої обмежено-метамфетамін, масою 0,0043 г.
- протокол контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки психотропної речовини "метамфетамін" у ОСОБА_5 17.05.2022;
- висновок експерта №СЕ-19/104-22/12382 від 01.06.2022 відповідно до якого в сліп пакеті придбаному під час оперативної закупки 17.05.2022 у ОСОБА_5 міститься психотропна речовина, обіг якої обмежено-метамфетамін, масою 0,0122 г.
ОСОБА_5 вчинила особливо тяжкий злочин, який відповідно до санкції ч. 3 ст. 307 КК України карається позбавленням волі на строк від 9 до 12 років.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення та наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання за вчинений злочин.
Наявність цих ризиків доводиться наступними матеріалами кримінального провадження:
Під час прослуховування телефонних розмов ОСОБА_5 з грудня 2021 року по січень 2022 року встановлено, що вона в складі організованої групи незаконно збуває психотропну речовину в м. Покров, під час оперативної закупки в січні, травні 2022 задокументовано 3 факти незаконного збуту психотропних речовин ОСОБА_5 . Це підтверджує те, що ОСОБА_5 тривалий час, регулярно вчинює злочини. Дослідженням документів, що характеризують її особу встановлено, що вона не працює, заробляє на життя тим, що з корисливих спонукань збуває психотропні речовини.
Наведене вказує, що існує обґрунтований ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України того, що ОСОБА_5 буде продовжувати свою злочинну діяльність і вчинить інше кримінальне правопорушення пов`язане з незаконним обігом психотропних речовин.
Крім цього, досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_5 збувала психотропну речовину закупникам, з якими вона особисто знайома, ці особи входили в коло її спілкування. Закупник є основним свідком у кримінальному провадженні і знаючи його ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, як на наркозалежних осіб з метою зміни свідчень.
Наведене вказує, що існує обґрунтований ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України того, що ОСОБА_5 буде незаконно впливати на свідка з метою уникнення покарання за вчинений злочин.
Вивченням особи ОСОБА_5 встановлено, що вона ніде не працює, будь яких соціальних чинників, які б стримували її у місті Покров Дніпропетровської області такі як місце роботи або навчання не встановлені, під час обшуку 26.07.2022 за місцем її реєстрації не виявлено, що дає підстави вважати, що вона виїхала з місця свого проживання, з метою ухилення від слідства та суду, а також з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності та унеможливлення реалізації заходів забезпечення кримінального провадження, виконання з останнім необхідних слідчих дій, реалізації прийнятих в ході досудового розслідування рішень та виконання вироку суду в подальшому.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 за адресою свого останнього мешкання по АДРЕСА_1 тривалий час не з`являлась, місце знаходження її не відоме. ОСОБА_5 15.08.2022 оголошено в розшук.
Зазначене вказує на наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Запобігти зазначеним ризикам та допомогти здійснити екстрадицію може лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Враховуючи тяжкість вчиненого злочину і санкцію ч. 3 ст. 307 КК України, яка передбачає покарання лише у вигляді позбавлення волі, вважаю, що будь який інший запобіжний захід, навіть цілодобовий домашній арешт не перешкодить ОСОБА_5 переховатися від правоохоронних органів, не зможуть запобігти відвідуванню свідків з метою незаконного впливу на них, та не включать можливості вчинення нового злочину, так як вона збуває психотропну речовину поруч з місцем мешкання.
Крім того, в оточені ОСОБА_5 не має особи, яка заслуговує на довіру та може поручитися за виконання підозрюваним, покладених на неї обов`язків, відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов`язатися за необхідності доставляти її до суду на першу про те вимогу. Крім того, вважаю, що майновий стан підозрюваної, а саме відсутність постійного джерела доходів не надає можливості внести заставу.
Для запобігання цим ризиками прокурор звернувся до суду з клопотанням про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і слідчий суддя надав дозвіл на затримання ОСОБА_5 для доставки до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Тривалий час працівниками поліції проводилися оперативно-розшукові заходи по розшуку ОСОБА_5 та встановлено, що вона виїхала за межі Державного кордону України. У зв`язку з цим ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук. Тому, виникла необхідність в екстрадиції ОСОБА_5 та клопотати перед слідчим судом про обрання їй запобіжного заходу у виді тримання під вартою як до особи, оголошеної в міжнародний розшук.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м'який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, можливо, враховуючи те, що за вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, їй може бути призначено покарання у вигляді позбавленням волі строком від 9 до 12 років, то дотримується обов`язкова умова призначення даного запобіжного заходу, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тобто передбаченість законом покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_5 до теперішнього часу продовжує ухилятися від кримінальної відповідальності та переховується від органів досудового розслідування, з метою її арешту та екстрадиції на територію України, забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, з метою запобігання ризикам, передбаченим п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, ст. слідчий і звернулась з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав з підстав наведених у ньому. Зазначив, що зібрані докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй злочину, підтверджують наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також підтверджують факт перебування останньої у міжнародному розшуку.
ОСОБА_5 була оголошена у міжнародний розшук, що є підставою для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу без її присутності.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу та дослідивши надані докази проходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Санкція ч. 3 ст. 307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі до 12 років з конфіскацією майна.
З огляду на те, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КПК України обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є законодавчо передбаченим.
Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Крім наведеного, ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного можливе у разі якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.
Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є, зокрема, особа щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.
Згідно з ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Порядок здійснення повідомлень передбачений ст. 135 КПК України.
За змістом ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи (ч. 2 ст. 135 КПК України).
Із матеріалів клопотання вбачається, що 26.07.2022 року прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. У зв`язку із відсутністю відомостей про місцезнаходження ОСОБА_5 та неможливістю вручення їй повідомлення про підозру особисто, воно було врученої її сину ОСОБА_9 під підпис 26.07.2022 року.
Постановою ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 15 серпня 2022 року року підозрювану ОСОБА_5 було оголошено у розшук, а 17.08.2022 року досудове розслідування кримінального провадження № 00000892 від 09.08.2022 року зупинено.
Постановою старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області було відновлено досудове розслідування кримінального провадження № № 00000892 від 09.08.2022 року та підозрювану ОСОБА_5 15 листопада 2022 року оголошено у міжнародний розшук.
15.11.2022 року прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. У зв`язку із відсутністю відомостей про місцезнаходження ОСОБА_5 та неможливістю вручення їй повідомлення про підозру особисто, воно було врученої її сину ОСОБА_9 під підпис 15.11.2022 року.
Серед іншого, з огляду на отримані в ході досудового розслідування відомості щодо орієнтовного місця перебування ОСОБА_5 , ст. слідчим були вжиті заходи для вручення ОСОБА_5 . Вказане дає підстави для висновку, що орган досудового розслідування вжив усіх можливих заходів для вручення ОСОБА_5 повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
Отже вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.
В обґрунтування клопотання ст. слідчий посилається на існування таких ризиків:
- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;
-ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні;
- ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується; документами, довідками про те, що особа вже притягалась до кримінальної відповідальності, була засуджена, має не зняту чи не погашену судимість, схильна до протиправної поведінки, притягалась до адміністративної відповідальності, інформація про те, що не будучи раніше судимою, особа вчинила декілька злочинів.
Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий судді вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що ОСОБА_5 зможе переховуватися від органів досудового розслідування, з огляду на таке.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, який є особливо тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна. Звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням за вчинення цього злочину КК України не передбачено. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Крім того, наявність цього ризику підтверджується і фактом її тривалого (з 29.06.2022 року) перебування за межами України.
При оцінці існування ризику переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування слідчий суддя, серед іншого також враховує доводи органу досудового розслідування щодо дій, які вчиняються ОСОБА_5 з метою припинення її розшуку каналами Інтерполу, шляхом звернення із повідомленнями про його місце перебування та дій, що направлені на припинення розшуку органом досудового розслідування.
Разом з цим слідчий суддя дійшов висновку про недоведення стороною обвинувачення ризику незаконного впливу на свідка у кримінальному провадженні та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. На думку слідчого судді, посилання на існування цих ризиків, з урахуванням тривалості досудового розслідування, обставин та характеру кримінального провадження та особи підозрюваної, є формальними, неконкретними та недостатніми. Стороною обвинувачення фактично не надано жодного доказу на підтвердження існування цих ризиків.
З урахуванням цього зазначені ризики не враховуються слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, «термін обґрунтована підозра» на стадії досудового розслідування означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», від 28.10.1994 р. «Мюррей проти Сполученого Королівства» і інші), а питання доведеності вини є завданням вже судового провадження.

З урахуванням тяжкості злочину вчинення якого інкримінується ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризику переховування від органів досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що цього достатньо для можливості обрання щодо підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Інші запобіжні заходи, на думку слідчого судді, не забезпечать її належну процесуальну поведінку і не зменшать встановленого ризику.
Крім того, із матеріалів клопотання вбачається, що постановою ст. старшого слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 15 листопада 2022 року було оголошено ОСОБА_5 у міжнародний розшук.
Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного можливе у разі якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.
Тобто, положення ч. 6 ст. 193 КПК України не зобов`язують при вирішення питання про обрання запобіжного заходу доводити факт перебування особи в розшуку, йдеться лише про оголошення в міжнародний розшук.
Чинний КПК України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у розшуку, однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) органом досудового розслідування має бути винесена відповідна постанова (ч. 2 ст. 281 КПК України).
Винесена слідчим або прокурором на підставі ст. 281 КПК України постанова про оголошення розшуку підозрюваної у подальшому є підставою для здійснення розшуку оперативним підрозділом, якому доручено здійснювати розшук підозрюваного, усіх необхідних розшукових заходів в межах державного розшуку, або для звернення за міжнародною правовою допомогою - при міждержавному або міжнародному розшуку. Тобто оголошення розшуку підозрюваної на підставі ст. 281 КПК України не має будь-якого обмеження за територією в межах держави або за межами України.
Слідчий вправі здійснювати дії з розшуку підозрюваних осіб як в системі організації Інтерпол так і поза нею.
Так за змістом статті 2 Статуту Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерполу, вказана організація здійснює здійснює взаємодію всіх органів кримінальної поліції. Тобто, наявність або відсутність у вказаній організації відомостей про розшук певної особи, ще не свідчить, що особа не перебуває в міжнародному розшуку, оскільки компетентні органи країни мають можливість звертатись напряму до інших країн відповідно до міжнародних угод.
Міжнародна організація кримінальної поліції - Інтерпол лише дає змогу ефективно супроводжувати процес міжнародного розшуку та здійснювати криміналістичне, інформаційне, аналітичне, організаційне, методичне забезпечення такої діяльності.
Відсутність інформації в організації Інтерпол про розшук певної особи не свідчить про відсутність її міжнародного розшуку, оскільки наявність/відсутність такої інформації не є обов`язковою умовою міжнародного розшуку особи.
Положення Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні у попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої спільним наказом МВС України, Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Держкомкордону України, Державної митної служби України, Державної податкової адміністрації України № 3/1/2/5/2/2 від 09.01.1997 не регулює питання оголошення осіб у міжнародний розшук.
Крім того, частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що у випадку розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрання такого запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, після затримання цієї особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Аналіз положень наведеної статті дає підстави для висновку, що у разі оголошення підозрюваного в міжнародний розшук, остаточно питання про обрання запобіжного заходу підозрюваному вирішується після його затримання та доставки до суду, а за такого строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у виді триманні під вартою підозрюваному, якого оголошено в міжнародний розшук, триває до його затримання та доставки до суду і не обмежується строком встановленим ч.1 ст.197 КПК України.
Отже, з урахуванням тяжкості злочину вчиненого якого інкримінується ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризику переховування від органів досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При цьому, слідчий суддя також враховує, що відповідно п.п. 4 розділу VІ Наказу Міністерства Юстиції України від 19.08.2019 № 2599/5 «Про затвердження Інструкції про порядок здійснення міжнародного співробітництва з питань взаємної правової допомоги, видачі правопорушників (екстрадиції), передачі (прийняття) засуджених осіб, виконання вироків та інших питань міжнародного судового співробітництва у кримінальному провадженні під час судового провадження» підставою для здійснення екстрадиції розшукуваного в Україну для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або його зміну на більш м`який запобіжний захід є саме ухвала компетентного суду про тримання особи під вартою.
Викладене дає підстави для задоволення клопотання ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під варто щодо підозрюваної ОСОБА_5 .
Керуючись статтями 177, 178, 183, 193, 194, 281, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Республіки Казахстан, Тургайська область, Кіймінський район, Запоріжжя, громадянки України, запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніше як через 48 (сорок вісім) годин з часу доставки ОСОБА_5 до місця кримінального провадження розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1