Справа № 372/261/22
Провадження 1-кс-395/23
ухвала

03 квітня 2023 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про відвід судді Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

Захисник ОСОБА_8 звернувся до суду з заявою про відвід судді Обухівському районного суду ОСОБА_7 . Свою заяву мотивував тим, що ухвалою судді ОСОБА_9 від 03.08.2022 року призначено судове засідання у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на 16.08.2022 року. 20.03.2023 року захисником ОСОБА_10 подано заяву про роз`яснення судового рішення, а саме ухвали віл 03.08.2022 року у порядку ст. 308 КПК України. Ухвалою судді ОСОБА_11 від 24.03.2023 року в задоволенні заяви відмовлено. Відповідно до п. 2.3.44 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, судові справи, які надійшли для вирішення питання про прийняття додаткового судового рішення, виправлення описок та помилок, роз`ярення судового рішення, повернення судового збору, передаються раніше визначеному св. судовій справ головуючому судді. Проте, відповідно до протоколу Звіту про автоматизований розподіл по справі №372/216/22 від 20.03.2023 року: доповідача ОСОБА_7 , відповідно до наказу №2/к-г від 10.03.2023 про відрядження - виключено, а обрано головуючого судді - ОСОБА_11 . Крім того, в такому звіті зазначено «поєднано зі справою №372/261/22…». У зв`язку із чим і було проведено повторний авто розподіл та визначено новий склад суду - головуючого суддю ОСОБА_11 . На підставі вищевикладеного вважає здійснення судового провадження судом у складі головуючого судді ОСОБА_7 незаконним.

Прокурор в судовому засіданні в задоволенні заяви про відвід просив відмовити та вважати дії захисника - зловживанням процесуальними правами, враховуючи, що відвід носить повторний характер.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні просив задовольнити заяву про відвід.

Захисник ОСОБА_8 направив до суду клопотання про участь в режимі відеоконференції, в цей же день 03.04.2023 року надав клопотання про відкладення судового засідання із розгляду вказаного питання. Суд ухвалою суду, постановленої в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, визнав клопотання про відкладення таким, що не підтверджено належними доказами, які б могли свідчити про поважність причин неявки.

Суддя ОСОБА_7 не давав пояснень по суті заяви, суд не вбачає об`єктивної потреби у необхідності таких пояснень, оскільки заяву можливо вирішити на підставі наявних у справі доказів та із врахуванням думки учасників кримінального провадження.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

На розгляді в Обухівському районному суді Київської області (суддя ОСОБА_7 ) перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України та ст. 76 КПК України.

Разом із зазначеним, згідно п.п. 3, 4ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Тобто, наявність у осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно з ст.ст.75,76 КПК України для відводу судді, всі ці заперечення можуть бути викладені цими особами в апеляційній скарзі, у разі незгоди з прийнятим судовим рішенням.

Відповідно до вимог ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про безсторонність суду.

Аналогічні вимоги щодо гарантування захисту прав, свобод та інтересів кожного у розумні строки незалежним, безстороннім та справедливим судом передбачені і у ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Бельгії»; «Де Куббер проти Бельгії»). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід захисником наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

Таким чином, визначені заявою про відвід судді доводи, не знайшли свого підтвердження під час розгляду такої заяви, суду не надано будь-яких доказів, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_7 під час розгляду кримінального провадження № 372/261/22.

Враховуючи викладене, вважаю, що доводи заяви не узгоджуються із дійсними обставинами справи.

Керуючись статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, статтею 9 Конституції України, статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», статями 2, 7, 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддя -

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про відвід судді Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_7 - відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1