печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2022 року

слідчий суддя Печерського районного суду

м. Києва: ОСОБА_3,

при секретарі: ОСОБА_4,

за участю:

заявника: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за заявою адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.06.2020 року у провадженні № 757/20909/20-к про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000072, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.06.2020 року у провадженні № 757/20909/20-к про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000072.

15.11.2022 року на підставі розпорядження керівника апарату від 15.11.2022 року, у зв`язку зі смертю судді ОСОБА_2 здійснено повторний автоматизований розподіл та 17.11.2022 року заяву передано слідчому судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3

В судове засідання учасники судового процесу не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення на підставі наявних матеріалів.

Перевіривши заяву про роз`яснення рішення та матеріали провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, яка звернулась з заявою, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Разом з тим, оскільки адвокат ОСОБА_5 був повідомлений про час та місце розгляду заяви належним чином, проте, у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, а також враховуючи, що з заявою він звернувся до Печерського районного суду м. Києва 13.11.2020 року, слідчий суддя вважає, що на даний час вимоги клопотання втратили актуальність для особи, яка звернулась з заявою. За таких обставин, правові підстави для розгляду заяви по суті відсутні.

Аналізуючи викладене, заяву адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.06.2020 року у провадженні № 757/20909/20-к про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000072, слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 107, 380, 392, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.06.2020 року у провадженні № 757/20909/20-к про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000072, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_3