Справа № 953/3125/22
н/п 1-кп/953/598/22
"03" листопада 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова обвинувальний акт, який надійшов з Київської окружної прокуратури м. Харкова за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Золочів Харківської області, українця, громадянина України, з повною вищою освітою, розлученого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-
В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на не зменшення ризиків, передбачених п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачений в судовому засіданні просив в задоволенні клопотання прокурора відмовити, посилаючись на те, що він не має наміру переховатися від суду, просив обрати більш м» який запобіжний захід.
Захисник обвинуваченого заперечував в судовому засіданні проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на відсутність ризиків, просив відмовити в задоволенні клопотання, обрати більш м`який запобіжний захід.
Суд, заслухавши клопотання, думку учасників судового засідання, виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 07.09.2022 обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 05.11.2022.
До спливу продовженого строку, судове провадження не завершено.
Так, прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_5 , оскільки на його думку продовжують існувати обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключено у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд також відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризики: переховування від правосуддя, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
З урахуванням викладеного, враховуючи особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, ті обставини, що обвинувачений не має офіційних джерел існування, раніше не судимий, суд вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений КПК України.
На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 27, 177, 178, 182, 183, 331, 369 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів тобто до 01.01.2023, включно.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4) утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до слідчого, прокурора, суду; повідомлення слідчого, прокурора, та суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися з місця мешкання без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Копію ухвали вручити учасникам судового процесу та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Встановити строк дії ухвали до 01.01.2023 (включно).
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1