Провадження № 1-кс/344/5165/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області скаргу ОСОБА_6 в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_3 на бездіяльність органів національної поліції щодо невнесення відомостей до ЄРДР та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Скаржник прохає зобов`язати уповноважену особу Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості по його заяві від 02.11.2022 про вчинене кримінальне правопорушення за ознаками злочинів, відповідальність за які передбачено ст.ст. 185, 190, 366, 364-1 КК України.

В судовому засіданні представник скаржника просив задовольнити скаргу.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні скарги, позаяк відсутні підстави для внесення відомостей в ЄРДР, натомість вбачаються цивільно-правові відносини.

Заслухавши сторін, проаналізувавши та дослідивши зміст скарги та надані докази, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначено частиною 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України (надалі «КПК України»).

Зокрема, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

При цьому, системний аналіз змісту норми частини 1 статті 214 КПК України свідчить про те, що бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка є предметом оскарження в порядку статті 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 02 листопада 2022 ОСОБА_6 та ряд інших осіб звернулися до ряду правоохоронних органів (Офіс Генерального прокурора України, НАБУ, Окружна прокуратура міста Івано-Франківська та НАЗК) із заявою про вчинення ряду кримінальних правопорушень. Скаржник зазначає, що в поданій заяві йшлося про внесення відомостей, однак після цього, жодних дій, спрямованих на внесення наданих ним відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом 24 годин та здійснення досудового слідства не вчинялося у зв`язку з чим просив зобов`язати уповноважену особу Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області внести до ЄРДР відповідні відомості по заяві від 02.11.2022.

Як зазначено у скарзі та не спростовано органом досудового розслідування, станом на даний час відомості за вищевказаною заявою до ЄРДР не внесено.

Слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування..

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК України).

Згідно з частиною 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань. У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження (частина 5 статті 214 КПК України).

При цьому скаржник вважає, що необхідно внести до ЄРДР відомості по його заяві від 02.11.2022.

З цього приводу слід вказати таке.

Згідно з частиною 1 статті 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим кодексом.

Системний аналіз вищезазначених законодавчих положень дає підстави дійти висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають заяви чи повідомлення, які містять достатні та обґрунтовані відомості саме про кримінальне порушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які містять інформацію щодо суспільно небезпечного діяння.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, вважає, що наявні законодавчі підстави для висновку про необхідність попередньої оцінки змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

З Узагальнення ВССУ практики розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, випливає, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження та свідчить про відображення в самих узагальненнях ВССУ різних підходів, які на той час склалися в судовій практиці щодо застування статті 214 КПК України. Оскільки, станом на момент публікації зазначеного узагальнення (початок 2017 року) ВССУ було фактично констатовано складність і неоднозначність судової практики, що склалася з питань "правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення".

Потреба забезпечити єдине застосування закону не має призводити до негнучкості та неналежних обмежень у розвитку права і не повинна загрожувати незалежності суддів. Забезпечення єдиного та послідовного застосування законів, а також заохочення розвитку права через судову практику є, у першу чергу, повноваженням верховного суду (положення d, e розділу "Основні висновки та рекомендації" Висновку Консультативної ради європейських суддів № 20 (2017)).

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (частина 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

У цьому контексті слід звернути увагу на правову позицію Верховного Суду, який колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...".

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою від 17.06.2020, згідно до пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Слідчий суддя враховує у цьому випадку наведені вище висновки Верховного Суду і Конституційного Суду України, які є релевантними та обов`язковими до застосування в усталеній судовій практиці.

Слідчий суддя звертає увагу, що констатація того, що заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення містить відомості саме про кримінальне правопорушення має базуватись не на детальному аналізі наявності чи відсутності кожної з ознак складу злочину, про який йдеться у заяві. Так, якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

В той же час слідчий суддя зазначає, що вимагати від заявника на етапі ініціювання кримінального провадження надання доказів (у розумінні цього терміну за КПК) неможливо, оскільки у розпорядженні заявника, з огляду на обставини сприйняття ним події імовірного кримінального правопорушення, можуть бути речі, документи, інформація про очевидців тощо, які можуть підтверджувати ті чи інші факти, та у подальшому (після ініціювання кримінального провадження) можуть стати джерелами відповідних доказів. Непредставлення їх чи недодання до заяви про кримінальне правопорушення з урахуванням обставин, викладених у заяві, в окремих випадках може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення, або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

Отож слід дійти висновку, що закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Наведене узгоджується і з правовими позиціями Івано-Франківського апеляційного суду. Так, в ухвалі від 26 липня 2022 року в справі № 344/8419/22 провадження № 11-сс/4808/236/22 колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду вказала, що суд повинен тільки встановити, що заява про правопорушення містить достатні дані для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та дозволяє встановити попередню правову кваліфікацію вчиненого правопорушення. При цьому, заявник особисто несе кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про правопорушення, що зобов`язує його посилатись тільки на обставини, які відповідають дійсності.

Розглядаючи ж дану скаргу щодо бездіяльності уповноважених службових осіб стосовно поданої скаржником 02.11.2022 заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя погоджується із позицією про цивільно-правовий характер відносин, приходить до висновків про відсутність в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, про яке повідомляв заявник, вважає, що на даному етапі ці відомості не потребують перевірки засобами кримінального процесу, а тому і не підлягають внесенню до ЄРДР.

Окрім того скаржник в заяві 02.11.2022 не звертався безпосередньо до Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області, але оскаржує бездіяльність його посадових осіб у скарзі, яка є предметом судового розгляду, а заява від 22.12.2022, що долучена скаржником в ході розгляду справи є окремою заявою, поданою до правоохоронних органів іншим складом скаржників та не може бути предметом цього розгляду.

Згідно з частиною 3 статтею 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру (з урахуванням рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р (ІІ)/2020 у справі № 3-180/2018(1644/18).

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1