Справа № 309/999/22
Провадження № 1-кс/309/177/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2022 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хуст скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Хустської окружної прокуратури, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хустського районного суду зі скаргою на бездіяльність керівника Хустської окружної прокуратури, щодо невнесення відомостей про можливе вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 17.02.2022 року.

Скаргу мотивує тим, що 17 лютого 2022 року ним подано електронною поштою на адресу Хустської окружної прокуратури, заяву про можливе вчинення дій, що містять ознаки злочину, з вимогою внести відомості до ЄДРДР та направлення матеріалів за підсудністю до ДБР.

21.02.2022 року йому було повідомлено про відмову у задоволенні заяви та роз`яснено, що її направлено до Міжгірського відділу прокуратури. Вважає, що будь-яке подальше виправдувальне рішення буде вказувати на службове недбальство, а тому скаржник звернувся до слідчого судді з відповідною скаргою, яку просить задовольнити.

Скаржник в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином - шляхом надіслання смс - повідомлення на телефонний номер зазначений у скарзі.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а положеннями ч.3 ст.306 КПК України хоч і визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, але наслідки неявки у судові засідання такої не визначено, відтак слідчий суддя вважає, що скаргу слід розглянути у відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів.

Представник суб`єкта оскарження Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 подав до суду клопотання про розгляд справи без фіксування судового засідання та відмову у задоволенні скарги у зв`язку з необґрунтованістю викладених у ній обставин.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення від 21.02.2022 року, яка долучена до матеріалів скарги, заявник вказує, що на розгляді у СВ Міжгірського ВП Хустського ВП ГУПП у Закарпатській області знаходяться кримінальні провадження за його зверненнями щодо відчуження, незаконного привласнення земель промисловості державної власності, державних підприємств Міністерства оборони України у Міжгірському районі Закарпатської області с.Колочава та смт. Міжгір`я. За його зверненням, Хустською міжрайонною прокуратурою надано відповідь про прийняте рішення у кримінальному провадженні №0000024 від 13.01.2016 року про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності (у зв`язку із не встановленням особи, яка вчинила кримінальне правопорушення). Вважає, що оскільки являється у даному провадженні головним свідком, то відповідно до вимог КПК повинен був бути повідомлений про прийняті рішення, однак цього зроблено не було. Зважаючи на вказані обставини, вимагав в поряду ст. 214 КПК внести відомості до ЄДРДР щодо недбалості посадових осіб та направити матеріали за підслідністю до ДБР.

Суд констатує, що скаржником у поданій заяві не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення кримінально-караного діяння та не надано жодних доказів на підтвердження такого, відтак керівником Хустської окружної прокуратури, надано скаржнику відповідь від 27.02.2022 року в порядку надання запитуваної інформації.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п.2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Слідчий суддя звертає увагу на те, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Таким чином, суд вважає, що керівник Хустської міжрайонної прокуратури, отримавши заяву ОСОБА_5 від 12.02.2022 року про можливе вчинення дій особами з ознаками злочину, дотримався вимог чинного законодавства України, перевірив її та встановив факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначених заявником, тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214,303,306,307,372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Хустської окружної прокуратури, щодо невнесення відомостей про можливе вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 17.02.2022 року -відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1