"10" квітня 2023 р. Справа № 363/1894/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2023 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000654, розпочатому 05.04.2023 року за ч. 1 ст. 299 КК України,

встановив:

у клопотанні прокурор порушує питання про арешт на вилучені під час проведення 04.04.2023 року проведеного на відкритій ділянці місцевості огляду місця події, а саме поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , зокрема: мисливську нарізну зброю «Вєпрь» пр. 223 Rem, № НОМЕР_1 , чорного кольору, з дерев`яною рукояткою; 5 патронів (1 шт. темно-зеленого кольору з маркуванням 223 Rem, 1 шт. золотистого кольору з маркуванням 5.65/4.5 21 14, 1 шт. золотистого кольору з маркуванням S&B 223 Rem, 1 шт. золотистого кольору з маркуванням STS 223 Rem, 1 шт. золотистого кольору (маркування затерте), разом з магазином; дозвіл на зброю № НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 , виданий ГУНП у м. Києві 03.05.2022 року, на ім`я ОСОБА_4 , на право зберігання, носіння мисливської нарізної зброї «Вєпрь» к-р НОМЕР_4 Rem, № НОМЕР_1 , на строк дії правового режиму воєнного стану, з підписом особи, яка видала дозвіл та гербовою печаткою, власником яких є ОСОБА_4 .

Прокурор просила розглянути клопотання у її відсутність.

ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив відмовити в його задоволенні.

З матеріалів клопотання встановлено, що слідчим відділом Вишгородського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000654, розпочатому 05.04.2023 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 299 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 04.04.2023 до Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 04.04.2023 року близько 13 год. 40 хв., сусід заявника ОСОБА_4 , в районі двору будинку АДРЕСА_1 , безпричинно застрелив з мисливської рушниці собаку ОСОБА_5 породи «метіс».

04.04.2023 року в період часу з 16 год. 25 хв. по 17 год. 11 хв. слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено автомобіль марки «TOYOTA», моделі «HILUX», темно-зеленого кольору, з д.н.з. НОМЕР_5 , в якому виявлено мисливську нарізну зброю «Вєпрь» пр. 223 Rem, №МН-4953, чорного кольору, з дерев`яною рукояткою, з магазином ємкістю 5 патронів, заповненими 5 патронами (1 шт. темно-зеленого кольору з маркуванням 223 Rem, 1 шт. золотистого кольору з маркуванням 5.65/4.5 21 14, 1 шт. золотистого кольору з маркуванням S&B 223 Rem, 1 шт. золотистого кольору з маркуванням STS 223 Rem, 1 шт. золотистого кольору маркування затерте). Крім того, поруч зі зброєю виявлено дозвіл на зброю № НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 , виданий ГУНП у м. Києві 03.05.2022, на ім`я ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_2 , на право зберігання, носіння мисливської нарізної зброї «Вєпрь» к-р НОМЕР_4 Rem, № НОМЕР_1 , на строк дії правового режиму воєнного стану, з підписом особи, яка видала дозвіл та гербовою печаткою.

Цього ж дня слідчим винесено постанову, якою вказане майно визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Клопотання прокурора обґрунтовано тим, що відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначені вилучені предмети, відповідають критеріям, зазначеним та передбаченим ст. 98 КПК України, а незастосування заходів забезпечення кримінального провадження - шляхом накладення арешту на таке майно може призвести до його відчуження, знищення, приховування, перетворення або зміни.

Відповідно до ст. 13 КПК України, не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим судовим рішенням, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 87 КПК України, недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 87 КПК України, суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, 1) здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов.

Відповідно до ч. 4 ст. 87 КПК України докази, передбачені цією статтею, повинні визнаватися судом недопустимими під час будь-якого судового розгляду, крім розгляду, якщо вирішується питання про відповідальність за вчинення зазначеного істотного порушення прав та свобод людини, внаслідок якого такі відомості були отримані.

Згідно ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Під житлом особи розуміється будь-яке приміщення, яке знаходиться у постійному чи тимчасовому володінні особи, незалежно від його призначення і правового статусу, та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також всі складові частини такого приміщення. Не є житлом приміщення, спеціально призначені для утримання осіб, права яких обмежені за законом. Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

Слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку.

Згідно ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Крім того, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Дані про те, що огляд автомобіля проведено на підставі ухвали слідчого судді, в тому числі невідкладно з дотриманням вимог ч. 3 ст. 233 КПК України, або ж з дозволу особи, яка є власником володіння, з матеріалів клопотання не вбачається, що є недотриманням вказаних вище вимог КПК України.

Документи, які підтверджують право власності на вказаний автомобіль та земельну ділянку біля нього, чи на якій він розташовувався на момент огляду, в матеріалах клопотання відсутні і в ході розслідування не встановлено.

Таким чином, вилучення зазначених в клопотанні речей і документів мало місце з істотним порушенням вимог КПК України, прав і свобод людини, без отримання дозволу суду, що виявляє їх недопустимість та унеможливлює законне накладення на них арешту згідно ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно ч. 2 ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно ч. 6 ст. 173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Тобто доля тимчасово вилученого майна, як об`єкта права власності (ст. 16 КПК України) має бути вирішена у вказані визначені Законом строки.

Однак з даним клопотанням, не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, сторона обвинувачення всупереч вказаних вимог Закону не звернулась та направила таке клопотання поштою.

При цьому вимоги ст. 116 КПК України щодо здачі клопотання на пошту, після тимчасового вилучення майна, застосовані в даному випадку бути не можуть, оскільки прямо суперечать спеціальним імперативним вимогам ч. 5 ст. 171 КПК України та ч. 1 ст. 172 КПК України, що призвело до штучного порушення визначених імперативних строків і є неприпустимим.

Таким чином клопотання вказаним вище вимогам Закону не відповідає, що унеможливлює його задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 132, 170-175, 371-372 КПК України;

ухвалив:

в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя