Справа № 487/108/23
Провадження № 1-кс/487/980/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.04.2023 року м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва заяву підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_6 від розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_6 перебуває клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Під час розгляду зазначеного клопотання підозрюваним ОСОБА_4 було заявлено відвід слідчому судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_6 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2023 головуючим суддею для розгляду заяви про відвід визначено ОСОБА_1 .

У судовому засіданні підозрюваний заяву про відвід слідчому судді підтримав. Зазначив, що ним було укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_7 , який не зміг з`явитися в судове засідання 07.04.2023, про що повідомив слідчого суддю шляхом надсилання відповідної заяви на електронну пошту суду та в електронний суд. У зв`язку з тим, що слідчий суддя ОСОБА_6 не взяв дані обставини до уваги, не задовільнив клопотання адвоката про відкладення розгляду справи, виникли обгрунтовані підозри у його упередженності.

Адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав заяву підозрюваного про відвід слідчому судді, посилаючись на те, що ОСОБА_4 скористався своїм правом на залучення захисника на договірній основі, а тому його повноваження як захисника за призначенням припинилися. Крім того слідчий суддя необгрунтовано відмовив стороні захисту у відкладені судового засідання задля забезпечення можливості прийняття адвокатом ОСОБА_7 участі в розгляді справи.

Прокурор заперечував проти задоволення заяви про відвід. Звертав увагу суду на те, що захисник був залучений підозрюваному на прохання останнього. Фізично укласти договір з адвокатом ОСОБА_7 . ОСОБА_4 не міг, тому виникає сумнів у справжності підпису підозрюваного у договорі про надання правової допомоги.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали заяви про відвід, суд дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1, 2 ,5 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно із ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Обґрунтовуючи свої вимоги підозрюваний ОСОБА_4 посилався на недовіру до суду через упереджене поводження слідчого судді ОСОБА_6 .

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Таким чином суд вважає, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на обґрунтовані підстави, що зумовлюють його наявність.

З матеріалів клопотання вбачається, що 07.04.2023 за вх. № ЕП 2690 адвокатом ОСОБА_7 на електронну адресу суду було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю з`явитися у судове засідання через перебування у м. Одесі. До клопотання було приєднано копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордеру та договору № 19 про надання правової допомоги від 07.04.2023.

Згідно з положеннями ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у виді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч. 2 ст. 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Згідно з приписами ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно п. 12, п. 23 ч. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Відповідно до ч. 4 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається можливість подання заяви за правилами КПК України, скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Отже, враховуючи те, що на момент розгляду слідчим суддею ОСОБА_6 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 в матеріалах справи не містилось заяв адвоката ОСОБА_7 про відкладення розгляду справи, які відповідали б вимогам діючого законодавства, суд не може констатувати наявність обставин, які б свідчили про упередженність слдічого судді та давали підстави для його відведення.

Керуючись ст. 75, 76, 80, 81, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_6 від розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1