печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
26.10.2022 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001013 від 28.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 362 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що Головним слідчим управлінням здійснюється досудове розслідування, а Офісом Генерального прокурора нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001013 від 28.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 362 КК України.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, прокурор до суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, встановив наступні обставини і прийшов до наступних висновків.

Обгрунтовуючи клопотання прокурор зазначив наступне:

У ході досудового розслідування кримінального провадження досліджуються обставини за яких службовими особами Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, діючи за попередньою змовою між собою, зловживаючи своїм службовим становищем, за співучасті з наразі невстановленими досудовим розслідуванням особами, вчиняються дії, спрямовані на привласнення чужого майна реєстраційного ліміту податку на додану вартість суб`єктів господарювання, які знаходяться на тимчасово окупованій території України, шляхом здійснення несанкціонованих дій із інформацією, яка обробляється в електронних системах Державної податкової служби України.

Зазначені дії відбуваються шляхом підроблення учасниками злочинної групи офіційних документів для отримання кваліфікованих електронних підписів від імені посадових осіб юридичних осіб, реєстраційні ліміти податку на додану вартість яких у подальшому протиправно привласнюються, та подальшого вчинення в системі Державної податкової служби України від імені відповідних суб`єктів господарювання дій із реєстрації податкових накладних і проведення безтоварних операцій із рядом юридичних осіб, зареєстрованих на території Дніпропетровської, Київської, Львівської, Одеської та Черкаської областей.

За вказаних обставин відбулось привласнення активів юридичних осіб, які перебувають на тимчасово окупованій території України, в тому числі ТОВ «ФРУКТІС РІТЕЙЛ» (), ТОВ «БЄЛУН-АГРО» (), ТОВ «САН ЛАЙТ» (), ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХГРУП» (), ТОВ «ГЕЛІОС-ЕЛЕКТРО» (), ТОВ «КАРДА ТОРС» (), ПП «АЛЕКСАНДР А. СИНЕНКО» (), ТОВ «БУД-ЕЛІТ ФОРМ» (), ТОВ «УРОЖАЙНЕ» (), ДП «САМ ОІЛ ТРЕЙД» (), ТОВ «ХВО-РОСТ» (), ТОВ «ІННОВАЦІЙНА КОНСАЛТИНГОВА ГРУПА» (), ТОВ «АЗОВГАЗ» (), ПП «АГРОФІРМА «МИЛІВСЬКА» (), ТОВ «БЄЛУН-А» (), ТОВ «БМУ-13» (), ТОВ «ЗРАЗКОВЕ» (), ТОВ «УКРЮНІОН» (), МПП «АГРОТЕХСЕРВІС» (), ПП «ГОНЧАРІВСЬКА» (), ТОВ «ГЕРМЕС» (), СТОВ «ПЕРШЕ ТРАВНЯ» (), ТОВ «АМАЛТЕЯ ТРЕЙД» (), ТОВ «ХЕРСОН ІМПЛЕКС» (), ТОВ «ДНЕПРСТРОЙ ТРЕЙД» (), ТОВ «СТРОЙТОРГ 2021» (), ТОВ «ЛІЗІНВЕСТ» (), ТОВ «ВІНДКРАФТ КАЛАНЧАК» (), СФГ «АГРОТРАНС» (), ТОВ «СТЕЙТ КОРПОРЕЙТ» (), ТОВ «АРТЕМІВСЬКЕ» (), ТОВ «СОЛАР-ГРУП» (), ТОВ «АГРО ТЕХ ПОСТАВКИ» (), у вигляді реєстраційного ліміту податку на додану вартість у сумі понад 300 млн. грн.

Проведеними слідчими та процесуальними діями встановлено, що до вчинення розслідуваного злочину причетні службові особи ТОВ «БРАЙЛІНГ» (), які мали безтоварні фінансово-господарські взаємовідносини з ТОВ «УРОЖАЙНЕ» () на суму ПДВ 3 513 333 грн.

За результатом проведення слідчих дій слідством встановлено, що для здійснення незаконної діяльності можуть використовуватись наступні розрахункові рахунки:

- ТОВ «БРАЙЛІНГ» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які відкриті в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299), що розташований за адресою: вул. Грушевського, 1Д, м. Київ;

- ТОВ «БРАЙЛІНГ» () № НОМЕР_3 , який відкритий в АТ «ПУМБ» (МФО 334851), що розташований за адресою: вул. Андріївська, 4, м. Київ;

- ТОВ «БРАЙЛІНГ» () № НОМЕР_4 , який відкритий в ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Стеценко, 6.

Грошові кошти, які розміщені на вищевказаних розрахункових рахунках постановою прокурора від 24.10.2022 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою забезпечення збереження речових доказів, в органу досудового розслідування виникла необхідність накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках зазначеного суб`єкта господарської діяльності, задіяного у протиправній схемі.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення злочину, так як вони викладені в клопотанні прокурора, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання та накладенню арешту на кошти, які знаходяться на банківських рахунках, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та з можливістю зарахування грошових коштів на рахунок, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що ці грошові кошти можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення або набуті в результаті його вчинення, тобто відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в розмірі 3 513 333 грн, які знаходяться на розрахункових рахунках:

- ТОВ «БРАЙЛІНГ» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які відкриті в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299), що розташований за адресою: вул. Грушевського, 1Д, м. Київ;

- ТОВ «БРАЙЛІНГ» () № НОМЕР_3 , який відкритий в АТ «ПУМБ» (МФО 334851), що розташований за адресою: вул. Андріївська, 4, м. Київ;

- ТОВ «БРАЙЛІНГ» () № НОМЕР_4 , який відкритий в ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК» (МФО 380634), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Стеценко, 6, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів що надходять, а також можливістю сплати податків, зборів, обов`язкових платежів та заробітної плати працевлаштованим на юридичну особу працівникам.

Повідомити слідчого чи прокурора у кримінальному провадженні про суму коштів, що знаходиться на вказаних рахунках на момент оголошення ухвали слідчого судді, надавши письмову відповідь.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора надати особі, на майно якої накладено арешт копію ухвали.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1