Справа № 639/2416/22
Провадження № 1-кс/639/1141/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2022 року слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова

ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ ВП№1 ХРУП№3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 погоджене з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на майно -

встановив:

Поданим на розгляд слідчому судді клопотанні, слідчий ОСОБА_4 порушує питання про накладення арешту на майно яке було вилучено 20.08.2022 в ході проведення огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Ксіомі Редмі 7, імеі НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 20.08.2022 о 11:35 за адресою: АДРЕСА_1 у гр. ОСОБА_5 слідчим поліції були вилучені наркотичні засоби які остання незаконно зберігала з метою збуту.

За даним фактом 20 серпня 2022 року було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, відомості внесені до ЄРДР за № 0000615.

20.08.2022 року в ході проведення огляду місця за адресою: АДРЕСА_1 в громадянки ОСОБА_5 , було вилучено мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 7, imei: НОМЕР_1 .

Вилучений в ході огляду мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 7, imei: НОМЕР_1 , слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП України в Харківській області 21.08.2022 року визнано речовим доказом.

В подальшому на підставі ухвали Жовтневого РС м. Харкова речовий доказ було повернуто володільці.

25.12.2022 в ході огляду вказаного мобільного телефону було виявлено фотознімки які свідчать про кримінально-протиправну діяльність ОСОБА_5 , у зв`язку з чим вказаний мобільний телефон було вилучено.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив їх задовольнити.

Власник майна повідомлялася про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явилася, про причину не явки суду не повідомила, неприбуття останньої у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст.172 КПК України.

Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

21.08.2022 слідчим у кримінальному провадженні вказаний вище мобільний телефон визнано речовим доказом.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, також має значення речових доказів по кримінальному провадженню, у звязку з чим клопотання останньої про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 167-174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ВП№1 ХРУП№3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000615 від 20.08.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 7, imei: НОМЕР_1 , вилучений 25.12.2022 у ОСОБА_5 , з метою забезпечення збереження речових доказів,

Місцем зберігання даного майна визначити камеру схову ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1