справа № 619/442/23
провадження № 1-кс/619/42/23
Ухвала

Іменем України

20 січня 2023 року,

м. Дергачі,

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянула у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000170 від 18.01.2023за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту натимчасово вилучене майно: автомобіль марки "Деу Ланос " д/н НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_4 та автомобіль "Фольцваген каді" д/н НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_5 . У обґрунтування клопотання зазначено, що до ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що водій автомобіля "Деу Ланос " д/н НОМЕР_1 ОСОБА_6 , рухаючись по автодорозі "Харків-Ахтирка" в смт Пересічне Харківського району Харківської області, допустив зіткнення з автомобілем "Фольцваген каді" д/н НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_7 . 17.01.2023 слідчим СВ ВП № З ХРУП № З ГУ НП в Харківській області було здійснено виїзд з метою огляду місця події за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Пересічне, автодорога «Харків-Суми» 224 км. У ході проведення вказаної слідчої дії було виявлено та вилучено зазначені автомобілі, власниками яких є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.167, ст.170 КПК України є достатні підстави вважати, що вилучене майно підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди та є речовими доказами у кримінальному провадженні. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву, у якій просить розгляд справи проводити без його участі.

Володілець майна ОСОБА_5 та власник майна ОСОБА_8 проти клопотання прокурора не заперечують, просять проводити судовий розгляд без їх участі.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи, що розгляд клопотання здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання, з огляду на таке.

Згідно даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000170від 18.01.2023 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, де з фабули убачається, що до ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що водій автомобіля "Деу Ланос " д/н НОМЕР_1 ОСОБА_6 , рухаючись по автодорозі "Харків-Ахтирка" в смт Пересічне Харківського району Харківської області, допустив зіткнення з автомобілем "Фольцваген каді" д/н НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_7 .

Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Статтею ст. 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Слідчим СВ ВП № З ХРУП № З ГУ НП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_10 17.01.2023 проведено огляд місця події, під час якого вилучено автомобіль марки "Деу Ланос " д/н НОМЕР_1 та автомобіль "Фольцваген каді" д/н НОМЕР_2 , про що свідчить відповідний протокол огляду.

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.

Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту вилученого майна з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 17.01.2023, а саме: автомобіль марки "DAEWOO LANOS" реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_8 та автомобіль "VOLKSWAGEN CADDY" реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_9 .

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1