Єдиний унікальний номер 305/1955/22
Номер провадження 1-кс/305/419/22
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

24.10.2022 року місто Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 08.10.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області, з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 08.10.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 332 КК України.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що 08.10.2022 року близько 15-ї години, невстановлена особа організувала та сприяла перевезенню з с. Дубове Тячівського району Закарпатської області до с. Ділове Рахівського району Закарпатської області громадян України ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , з метою їх незаконного переправлення через державний кордон України з Румунією. Вказаних громадян було затримано працівниками Державної прикордонної служби на КПП «Білий Потік» в с. Ділове при спробі незаконного перетину кордону.

У ході проведення, 11.10.2022 року, огляду місця події, громадянка ОСОБА_14 добровільно видала 7 валіз та грошові кошти у сумі 2000 доларів США із серійними номерами LB943643357I, PG56077017B, MB72888906M, MK70963121B, LL08710526D, PB92660728A, PF26724144I, PB64565022A, PF90259197H, LB09164665J, LK08490519F, PB20431733J, MB51610941A, MB02790436L, PB28922605F, MB74504404F, PB80113941L, PG14904021B, PA60529473B, PJ34817513A.

Постановою слідчого від 11.10.2022 року вказані речі та грошові кошти визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучені грошові кошти можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий просить накласти на них арешт шляхом заборони користування, відчуження та розпоряджання.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, натомість через канцелярію суду подали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності. Клопотання підтримують та просять таке задовольнити.

Власник майна ОСОБА_14 у судове засідання не з`явилася, натомість через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності. Вирішення клопотання залишає на розсуд слідчого судді.

Вивчивши подане клопотання та долучені до нього докази і документи, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Факт проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000371 від 08 жовтня 2022 року, відповідно до якого 08.10.2022 року близько 15-ї години, невстановлена особа організувала та сприяла перевезенню з с. Дубове Тячівського району Закарпатської області до с. Ділове Рахівського району Закарпатської області громадян України ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , з метою їх незаконного переправлення через державний кордон України з Румунією. Вказаних громадян було затримано працівниками Державної прикордонної служби на КПП «Білий Потік» в с. Ділове при спробі незаконного перетину кордону.

У ході проведення, 11.10.2022 року, огляду місця події, громадянка ОСОБА_14 добровільно видала 7 валіз та грошові кошти у сумі 2000 доларів США із відповідними серійними номерами.

Постановою слідчого від 11.10.2022 року вказані речі та грошові кошти визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Так, вищезазначені грошові кошти, вилучені слідчим у ході огляду місця події, слід вважати речовим доказом у даному кримінальному провадженні, вони відповідають критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, оскільки можуть бути знаряддям вчинення злочину та могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, а також можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому, накладення на них арешту та заборона їх відчуження, розпорядження і користування є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів, недопущення їх зникнення, втрати або пошкодження, що перешкоджатиме подальшому розгляду кримінального провадження, отже, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, так-як тільки у випадку накладення арешту на вказані грошові кошти, які були вилучені, може бути виконане завдання щодо забезпечення збереження слідів кримінального правопорушення.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню, а на грошові кошти добровільно видані ОСОБА_14 та вилучені слідчим 11.10.2022 року, слід накласти арешт, шляхом заборони користуватися, розпоряджатися ними та відчужувати їх.

З аналізу положень ч.4 ст.107 КПК України вбачається, що фіксування за допомогою технічних засобів судових засідань під час розгляду питань слідчим суддею, у разі неявки всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 167-168, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 08.10.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження, на майно, а саме на грошові кошти у сумі 2000 (дві тисячі) доларів США із серійними номерами: LB943643357I, PG56077017B, MB72888906M, MK70963121B, LL08710526D, PB92660728A, PF26724144I, PB64565022A, PF90259197H, LB09164665J, LK08490519F, PB20431733J, MB51610941A, MB02790436L, PB28922605F, MB74504404F, PB80113941L, PG14904021B, PA60529473B, PJ34817513A, які добровільно видала ОСОБА_14 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали після її постановлення вручити слідчому, прокурору та надіслати особам, які були відсутні під час її оголошення.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду
Закарпатської області ОСОБА_1