Справа № 201/3129/23
Провадження № 1-кс/201/1086/2023
УХВАЛА

15 березня 2023 року Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за № 0000076 від 26.02.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, -

установив:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за № 0000076 від 26.02.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Проте ОСОБА_2 , звернувшись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, не долучив до матеріалів клопотання документи на підтвердження свого процесуального статусу, документи, що підтверджують право власності на арештоване майно, процесуальний документ, на підставі якого можливо встановити ініціатора арешту майна та кримінальне провадження, у рамках якого накладений арешт, а також не заначив про конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном. Крім того, ОСОБА_2 не мотивував клопотання та не представив жодних підтверджуючих доказів про те, що у застосуванні арешту відпала потреба.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання до розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, з повідомленням ініціатора питання про накладення арешту.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що його слід повернути для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-175 КПК України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за № 0000076 від 26.02.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, повернути особі, що його подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1