Провадження № 1-кс/686/9609/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати посадову особу ХРУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості в ЄРДР за його заявою від 29.09.2022, зареєстрованою в ЖЄО за №3993.

Узагальнені доводи скарги.
В обґрунтування скарги ОСОБА_3 вказує, що 12.10.2022 ним було подано до ХРУП ГУНП в Хмельницькій області заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Кримінально карану поведінку, передбачену ст.364 КК України скаржник вбачає у діях членів виконкому та Лісовогринівецького сільського голови при прийнятті рішення виконавчим комітетом сільської ради від 30.06.2021 №27, яким наданий дозвіл на підключення до газопроводу житлового будинку ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 .

За твердженням скаржника, він у 2007 році замовив проект газифікації свого будинку, оплатив його та фактично за його власний рахунок був прокладений газопровід (газогін)по вул. Берегового (Зустрічній) у с.ЛісовіГринівці, який натепер не перебуває на балансі Лісовогринівецької сільської ради та АТ «Оператора газорозподільної системи Хмельницькгаз».

ОСОБА_3 вважає указану частину газогону своєю, дозволу на підключення до неї ОСОБА_4 не надавав.

Однак відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесені.

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.
Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 №840, зареєстровані в ЖЄО за №3993 29.09.2022.

Позиції учасників провадження.
У судовому засіданні ОСОБА_3 подану скаргу підтримав, просив задовольнити, надав пояснення аналогічні викладеним у заяві про вчинення кримінального правопорушення та скарзі.

При цьому зазначив, що хотів щоб слідчий надав правову оцінку зазначеним ним обставинам та вважає, що такий обов`язок органом досудового розслідування виконаний неналежно.

Уповноважена особа ХРУП ГУНП в Хмельницькій області в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.

Разом із тим, від органу досудового розслідування надійшли копії матеріалів перевірки за за заявою ОСОБА_3 №840, зареєстровані в ЖЄО за №3993 29.09.2022.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення особи, яка її подала, дійшов такого висновку.

Право та судова практика
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_5 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

У порядку судового контролю за поданою відповідно до ст..303 КПК України скаргою слідчим суддею можуть бути перевірені достатність даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення та підстави, за яких відомості уповноваженою особою до ЄРДР не внесені.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.
Як вбачається з матеріалів скарги та наданих матеріалів перевірки ОСОБА_3 21.09.2022 звернувся на ім`я начальника ХРУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою прро вчинення кримінального правопорушення, яка була зареєстрована того ж дня за №119/ч-1929, направлена до ВП№2 ХРУП ГУГНП в Хмельницькій області та зареєстрована в Журналі єдиного обліку за №3993.

У вказаній заяві ОСОБА_3 зазначив, що члени виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради та голова Лісовогринівецької сільської ради вчинили протиправні дії, а саме безпідставно прийняли рішення №27 від 30.06.2022 та надали дозвіл на підключення до газопроводу жителю АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , після чого знизився тиск в трубі через що заважає повноцінно користуватись газом.

За результатом проведеної перевірки встановлено, що житель АДРЕСА_1 ОСОБА_3 (заявник) в 2007 за власний рахунок замовив проект газифікації до свого будинку та прокладено газопровід, після чого надав згоду своїм сусідам, які мали бажання також підключитись до даної газової труби, але в подальшому при експлуатації газу було виявлено, що зменшився тиск газу.

В 2021 році до заявника звернувся ще один його сусід ОСОБА_4 , щодо підключення до даної газової труби та проведення до свого будинку, але останній йому відмовив мотивуючи, що зменшився тиск газу, тому немає можливості.

Проте ОСОБА_4 приєднався до газогону.

Згідно із наявним у матеріалах перевірки робочим проектом газифікації житлового будинку по АДРЕСА_2 він був розроблений за замовленням ОСОБА_4 та затверджений начальником проектно-кошторисного відділу РГК «Хмельницькгаз» ОСОБА_6 і головним інженером проекту ОСОБА_7 .

Згідно із наданою на запит ОСОБА_3 відповіддю Лісовогринівецької сільської ради №54 від 30.06.2022, питання підключення до газопроводу будинку ОСОБА_4 виносилось на розгляд виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради і по ньому було прийняте рішення №27.

Відповідно до наявної копії зазначеного рішення, ОСОБА_8 наданий дозвіл на підключення до газопроводу його житлового будинку відповідно до розробленого і погодженого з відповідними службами проекту після отримання технічних умов у ПАТ «Хмельницькгаз».

В указаному рішенні виконкому відсутні посилання на власника газогону чи вказівки на приєднання до його частини, які будь-кому належать.

Згідно із відповіддю РГК «Хмельницькгаз» №290-Лв-2862-0422 від 21.04.2022, наданої ОСОБА_3 головою правління ОСОБА_9 , АТ «Хмельницькгаз» є оператором газорозподільної системи та не виконував роботи щодо газифікації будинку ОСОБА_3 .

Згідно із п.2 розділу ІІІ Кодексу ГРМ власники газової мережі, яка згідно з розділом ІІ цього Кодексу кваліфікується як газорозподільна система (крім газорозподільної системи, що відноситься до державного майна), що не є Операторами ГРМ, та Оператор ГРМ, до мереж якого підключені належні власникам газорозподільні системи (або на території ліцензованої діяльності якого знаходяться споживачі, підключені до цих газорозподільних систем), зобов`язані укласти договір про експлуатацію таких газорозподільних систем, або договір господарського відання чи користування з передачею газорозподільних систем на баланс Оператору ГРМ, або оформити передачу належних власникам газорозподільних систем у власність зазначеному Оператору ГРМ (у тому числі шляхом купівлі-продажу).

Отже, указані правовідносини врегульовані нормами Цивільного кодексу України, Кодексом газорозподільних систем.

ОСОБА_3 наголошуючи на тому, що проводив газифікацію свого будинку за власний рахунок та фактично проклав газову трубу, вважає цю частину газорозподільної системи своєю.

АТ «Хмельницькгаз ОСОБА_3 запропоновано надати правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності на зазначений об`єкт.

Документи, які підтверджують право власності ОСОБА_3 на будь-яку частину газогону відсутні.

Разом із цим, скаржник стверджує про відсутність перебування на балансі оператора ГРМ та сільської ради частини газогону, прокладеного у зв`язку із газифікацією його будинку.

Отже, у вказаних обставинах вбачається спір про право, незгода із рішенням виконкому Лісовогринівецької сільської ради про надання дозволу на газифікацію особі.

А тому за викладених обставин, спір, залежно від суб`єктного складу та сформульованих вимог має вирішуватися за правилами цивільного або адміністративного судочинства.

Досліджені матеріали свідчать про відсутність підстав стверджувати про ознаки кримінального правопорушення у діях осіб, на яких вказує скаржник.

Жодних обґрунтованих посилань на підтвердження вказаних обставин скарга та долучені до неї матеріали не містять.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя зазначає, що регламентований КПК України порядок ініціювання кримінального провадження за відсутності належних на те підстав та відсутності ознак, доказів вчинення кримінального правопорушення не може використовуватися для кримінального переслідування особи та досягнення іншої мети, ні зазначена у ст.2 КПК України.

Викладені у скарзі ОСОБА_3 обставини не містять ознак кримінального правопорушення.

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Визначені чинним кримінальним процесуальним законом підстави для захисту права особи на ініціювання кримінального провадження під час розгляду скарги не встановлені.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1