Провадження №: 1-кс/752/1993/23
У Х В А Л А

15.03.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СУ ГУНП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за № 0000324 від 18.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. В рамках вказаного кримінального провадження громадянину ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Зазначив, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які використовувалися учасниками злочину, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином,з огляду на що, наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підртимав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував. Просив при прийнятті рішення врахувати відомості про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, одружений, працює, має міцні соціальні зв`язки. Також вказав, що наведені в клопотанні ризики не підтверджені належним чином та необґрунтовані, в клопотанні відсутнє посилання на наявність вагомих доказів про вчинення особою вказаного кримінального правопорушення. Просив відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого адвоката та просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, встановлено наступне.

18.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером № 0000324 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

09.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

14.03.2023 старший слідчий СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_5 .

Копія клопотання та долучених до нього матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному 09.03.2023.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, підтверджується наявними у справі доказами в їх сукупності.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суд з прав людини від 21.04.2011року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» під терміном «обгрунтована підозра» необхідно розуміти, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У рішенні №14310/88 від 23.10.1994 року по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обгрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, та на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, приходить до висновку про обгрунтованість підозри та можливу причетність до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до дванадцяти років.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб.Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Разом з тим, наведені слідчим ризики того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які використовувалися учасниками злочину, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином є формальним та недоведеним.

Також, слідчим в клопотанні та наданих прокурором в судовому засіданні поясненнях не наведено обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, беручи до уваги посилання сторони захисту на наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, приходжу до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якого запобіжного заходу.

При обранні запобіжного заходу, яка може бути застосована до підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність у останнього міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання та приходить до висновку, що для забезпечення виконання останнім обов`язків, покладених на нього КПК України, необхідно обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді застави.

Вирішуючи дане питання у відповідності з вимогами міжнародного та національного законодавства, при визначенні розміру застави, необхідно врахувати положення ст. 182 КПК України, а саме обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, дані щодо його особи та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є особливо тяжким злочином.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 грн.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому втрата застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням всіх обставин даного кримінального провадження, характеру вчиненого кримінального правопорушення даних про особу підозрюваного, його майновий стан, наявність обґрунтованих ризиків, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_5 в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720, 00 гривень .

На думку слідчого судді саме такий розмір застави здатний забезпечити належне виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та виконання завдань кримінального провадження.

Разом з цим, обираючи підозрюваному запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 193-196, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

в задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Дніпра, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, працюючого директором ТОВ ТПК "Аурум ЛТД", запобіжний захід у вигляді застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720, 00 гривень в національній грошовій одиниці, яку необхідно сплатити у п`ятиденний строк на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1. З`являтися до визначеної службової особи з установленою періодичністю;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4. Здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності), інші документи, які надають право для виїзду з України.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на вказаний в ухвалі слідчого судді рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в кримінальному провадженні .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: