Справа №463/7681/22
Провадження №1-кс/463/5873/22
У Х В А Л А

31 жовтня 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , що погоджене прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000197 від 15 липня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и в :

слідчий звернувся з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання мотивує тим, що органом досудового розслідування здійснюється розслідування кримінального провадження №0000197 від 15 липня 2022 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Вважає, що підставою застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Слідство вважає, що є підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав, пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Підозрюваний та його захисник під час розгляду клопотання заперечили причетність до інкримінованих дій, як і відносно застосування запобіжного заходу, оскільки ризики слідством не підтверджені, а підозра необґрунтована. Просять застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Захисник зазначив, що підозра обґрунтовується систематичністю вчинення вимагання, проте в клопотанні зазначається лише про один епізод. Просить врахувати, що підозрюваний має двох дітей, є державним службовцем.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області, перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000197 від 15 липня 2022 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме що він, будучи службовою особою державним інспектором відділу митного оформлення № 3 митного поста «Яворів» Львівської митниці, 08.08.2022 близько 18.57 год., перебуваючи в зоні митного контролю на смузі руху «червоний коридор» пункту пропуску «Краківець» митного поста «Яворів» Львівської митниці за адресою: вул. Михайла Вербицького, 54, смт. Краковець, Яворівський район, Львівська область, вимагав та одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у виді грошових коштів в розмірі 3000 грн. за безперешкодне переміщення останнім товарів через державний кордон на митну територію України під час його ввезення в Україну через пункт пропуску «Краківець-Корчова». Він же, діючи повторно, перебуваючи в зоні митного контролю на смузі руху «червоний коридор» пункту пропуску «Краківець» митного поста «Яворів» Львівської митниці за адресою: вул. Михайла Вербицького, 54, смт. Краковець, Яворівський район, Львівська область, вимагав та одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у виді грошових коштів в розмірі 3000 грн., за безперешкодне переміщення останнім товарів через державний кордон на митну територію України під час його ввезення в Україну через пункт пропуску «Краківець-Корчова». Він же, діючи повторно, 29.10.2022, близько 02.12 год., перебуваючи в зоні митного контролю на смузі руху «червоний коридор» пункту пропуску «Краківець» митного поста «Яворів» Львівської митниці за адресою: вул. Михайла Вербицького, 54, смт. Краковець, Яворівський район, Львівська область, вимагав та одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у виді грошових коштів в розмірі 4000 грн., за безперешкодне переміщення останнім товарів через державний кордон на митну територію України під час його ввезення в Україну через пункт пропуску «Краківець-Корчова», тобто підозрюється в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення та невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-яких дій з використанням наданого їй службового становища, вчиненому повторно, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до п. с ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», ЄСПЛ вказує: Суд повторює, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182).

При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному.

Так, обґрунтованість підозри висунутої ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КК України від 29.10.2022; протоколами ідентифікації, огляду та вручення грошових коштів від 08.08.2022, 14.09.2022 та 28.10.2022, протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; протоколом освідування ОСОБА_5 від 20.10.2022; протоколом обшуку від 29.10.2022; матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, матеріалами УСБУ у Львівській області. Окрім цього, сам підозрюваний не заперечує факт вилучення в нього коштів під час затримання.

А тому слідчий суддя погоджується з тим, що перелічені вище докази вказують на те, що підозрюваний міг вчините інкриміноване правопорушення, а отже підозра на даному етапі слідства є достатнього обґрунтованою.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. При цьому КПК України передбачає обрання запобіжного заходу по кожному провадження самостійно, незалежно від наявності такого у іншому провадженні.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється слідчими органами у вчиненні тяжкого злочину та до нього може бути застосовано покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

При вирішенні питання обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_9 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний зможе переховуватись від досудового слідства і суду, оскільки, злочин, у вчиненні якого він підозрюється належить до тяжких, передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна. Слідчий суддя погоджується із доводами, що підозрюваний усвідомлюючи те, що у випадку доведеності винуватості у скоєному, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на тривалий термін. Вказане саме по собі свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування як на території України, так і поза її межами, зокрема може перетнути кордон з Республікою Польща, оскільки працює на митному посту «Яворів» Львівської митниці, з метою уникнення покарання у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється.

Обґрунтованим є також ризик того, що перебування на волі підозрюваного не виключає можливість впливати на свідків, понятих та експертів у кримінальному провадженні, залякувати їх, спонукаючи до зміни показів та висновку експерта, а також схиляння їх до дачі завідомо неправдивих показань.

Слідчий суддя також погоджується, що доведеними є ризики того, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі може в силу свого службового становища може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема, знищення інформації із бази даних про перетин кордону заявником, чи внесення змін у неї, в тому числі по попередніх перетинах кордону, оскільки слідство вважає, що дії підозрюваного мали систематичний характер.

А тому є всі підстави вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку затриманого та виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Окрім цього, відповідно до положень ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до положень ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий пропонує визначити розмір застави 500 000 грн., посилаючись на положення ч.5 ст.182 КПК України.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, та з урахуванням наданих недостатніх даних слідчим про можливість внесення максимального розміру застави і обґрунтовані доводи сторони захисту щодо недостатності майнового стану підозрюваного для сплати максимального розміру застави, слідчий суддя вважає, що доводи слідство щодо виключності вказаного випадку є необґрунтованими, і у даному випадку необхідно визначити розмір застави, який передбачений п.2 ч.5 ст.182 КПК України - 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

у х в а л и в :

клопотання слідчого задоволити.

Обрати ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з часу фактичного затримання 04 год. 18 хв. 29 жовтня 2022 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу сімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 173 670 грн. (сто сімдесят три тисячі шістсот сімдесят гривень)

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст.202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, а саме міста Львова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками сторони обвинувачення у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та працівниками митного поста «Яворів» Львівської митниці;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 07 жовтня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1