Справа № 336/6899/22
Провадження №1-кс/336/279/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2023 року м. Запоріжжя

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , (в режимі відео конференцзв`язку)

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції №4 Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Оріхів, Запорізької області, українця, який має середню освіту, не працевлаштованого, не одруженого, зі слів має на утриманні сина 2007 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні внесеному 07.12.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000153 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

встановив:

До слідчого судді надійшло вище вказане клопотання, яке погоджено прокурором Оріхівського відділу Пологівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому, Указом Президента України воєнний стан в Україні продовжено до 25 травня 2022 року. Згідно Указу Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Згідно Указу Президента України № 573/2022 від 12 серпня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Згідно Указу Президента України № 757/2022 від 07 листопада 2022 року продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб до 19 лютого 2023 року. Згідно Указу Президента України №58/2023 від 06 лютого 2023 року продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

07 грудня 2022 року, близько 09:00 годин, ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, будучи обізнаним про введення в країні воєнного стану, заздалегідь знаючи, що мешканка будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , відсутня за місцем свого мешкання, та усвідомлюючи можливість безперешкодного вчинення кримінального правопорушення, переконавшись в тому, що за його злочинними діями не спостерігають сторонні особи та він залишається непоміченим, через відчинені вхідні двері проник до приміщення житлового будинку, звідки скоїв крадіжку мобільного телефону Samsung Galaxy A52 A525 F/DS (SM-A525FZKDSER) 4/128Gb, вартістю 8 001,18 грн. та мобільного телефону Lenovo L38041, вартістю 2 666,34 грн., які належали ОСОБА_6 , після чого покинув місце злочину та в подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій матеріальну шкоду на загальну суму 10 667, 52 грн.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 185 КК України, яке кваліфікується як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане із проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану.

16.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення (злочину) повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 07.12.2022 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 ; протоколом огляду від 07.12.2022 року; протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; висновком експерта №37-23 від 06.03.2023 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 .

З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи наслідки, які настали внаслідок кримінального правопорушення, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків в цьому ж кримінальному провадженні, вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляду особистого зобов`язання.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з підстав зазначених у ньому та просили його задовольнити.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення клопотання.

Вислухавши слідчого та прокурора, пояснення підозрюваного, дослідивши надані матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість пред`явленого обвинувачення, а також суспільної небезпеки злочинних дій, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_5 , приходить до обґрунтованого висновку про задоволення клопотання щодо обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання виходячи з наступного.

У відповідності з вимогами ст.ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою - є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Пункт 1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України", вказує на те, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч.1 ст.194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні; а також враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовуються до нього раніше, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Клопотання слідчого вмотивоване тим, що досудовим слідством встановлена причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України; наявністю ризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків в цьому ж кримінальному провадженні; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Як вбачається з доданих до цього клопотання матеріалів, підставою застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними з дотриманням вимог КПК України доказами, а саме: витягом з ЄДР від 07.12.2022 за №0000153, протоколом огляду місця події від 07.12.2022 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 ; протоколом огляду від 07.12.2022 року; протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; висновком експерта №37-23 від 06.03.2023 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, не одружений, зі слів має на утриманні сина 2007 року народження, має зареєстроване місце проживання та постійне місце мешкання, не працевлаштований, на обліку у лікаря-нарколога не перебуває.

Виходячи із приписів ст. 184 КПК України слідчий (прокурор), як в клопотанні, так і в суді, зобов`язаний зазначити один або кілька ризиків, вказаних у ст. 177 КПК України, послатися на обставини, на підставі яких він дійшов висновку про наявність такого ризику або ризиків у вигляді відповідних дій підозрюваного, і на докази, що підтверджують ці обставини.

Стосовно посилання прокурора та слідчого в судовому засіданні на ризикпереховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, а також вчинення ним іншого кримінального правопорушення, то суд погоджується з даними ризиком, оскільки ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, зважаючи на можливе засудження, останній може безперешкодно покинути територію населеного пункту, в якому проживає. Окрім того, 17.11.2021 направлено обвинувальний акт відносно останнього за ч.3 ст.185 КК України до Оріхівського районного суду Запорізької області. А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення знайшло своє підтвердження враховуючи зазначене.

Стосовно посилання прокурора та слідчого на ризик впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, то суд зазначає, що ані слідчим у клопотанні, ані прокурором у судовому засіданні взагалі не наведено будь-яких переконливих доводів щодо існування вказаного ризику, обставини, на які вони посилаються є лише припущеннями, які жодним чином не підтверджені, жодних заяв від свідків та потерпілої матеріали справи не містять. Окрім того, підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що не знає де наразі знаходиться потерпіла та свідки, оскільки жадного зв`язку з ними не підтримує.

З огляду на встановлені обставини, слідчий суддя вбачає доведеними обставини, визначені п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто наявність обґрунтованої підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176-179, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) не відлучатися за межі Запорізької області без дозволу слідчого, прокурора або суду, що обґрунтовується необхідністю полегшення працівникам поліції профілактичного нагляду за ОСОБА_5 задля недопущення вчинення ним інших кримінальних правопорушень;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для працівників поліції можливості виклику ОСОБА_5 для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій;

3) прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого СВ відділу поліції №4 Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваному, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання починається з моменту його обрання, тобто з дня постановлення ухвали, та діє до 17 травня 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та підписано 20 березня 2023.

Слідчий суддя: ОСОБА_1