Справа № 496/4225/22
Провадження № 1-кс/496/1724/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біляївка клопотання дізнавача СД Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000397 від 14.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач звернувся до суду з вказаним клопотанням. При цьому посилається на те, що 13.09.2022 року о 22 годині 07 хвилин надійшло телефонне повідомлення на спец-лінію 102 від працівника прикордонної служби України про те, що 13.09.2022 на ПП "Маяки", що розташований за адресою: Одеська область, Одеський район, 49 км автодороги Одеса-Рені, громадянин ОСОБА_4 , на паспортний контроль, для безперешкодного перетину державного кордону, пред`явив закордонний паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 01.02.2017 органом 4803 на ім`я ОСОБА_5 , з ознаками підробки. Даний факт зареєстрований в ЄО Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області №13597 від 13.09.2022 та відомості внесені до Єдиного реєстру ІОВИХ розслідувань за №0000397 від 14.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України. В період з 23 години 23 хвилини по 23 годину 27 хвилину 13.09.2022 року проведений огляд місця події за адресою: Одеська область, Одеський район, с.Маяки, ПП «Маяки», траса М-15, 49 км автодороги Одеса-Рені. В ході якого виявлено та вилучено закордонний паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 01.02.2017 органом 4803 на ім`я ОСОБА_5 . Вищезазначений документ являються речовим доказом, зберігає на собі сліди кримінального правопорушення та підлягає збереженню, тому виникла необхідність у накладенні арешту для подальшого призначення і проведення судових експертиз, у зв`язку з чим дізнавач звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

ОСОБА_4 до судового засідання не з`явився про причини неявки суд не повідомив, хоча про день та час слухання справи був повідомлений належним чином.

Дізнавач в судове засідання не з`явився. Його неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

З п.4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України вбачається, що дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в ч.1 ст. 98 КПК України вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до постанови дізнавача від 14.09.2022 року, закордонний паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 01.02.2017 органом 4803 на ім`я ОСОБА_5 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000397 від 14.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.358 КК України.

Дослідивши додані до клопотання документи, суд вважає, що закордонний паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 01.02.2017 органом 4803 на ім`я ОСОБА_5 , відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а тому є підстави для задоволення клопотання. Крім того, в інтересах встановлення істини по справі необхідно проведення експертного дослідження, у зв`язку з чим необхідне збереження стану речей на момент вилучення, тобто суд вважає за необхідним застосувати заборону користування та розпорядження до вилученого документу.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на закордонний паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 01.02.2017 органом 4803 на ім`я ОСОБА_5 , із забороною відчуження, користування та розпорядження.

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1