Провадження № 1-кп/947/85/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2022 року місто Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря с/з ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт та додані до нього матеріали у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179 від 08.02.2021 року у відношенні: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачених у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.307 КК України

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт та додані до нього матеріали, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179 від 08.02.2021 року у відношенні: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.307 КК України та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , що діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 заявила клопотання про зміну йому міри запобіжного заходу з тримання під вато на домашній арешт, з підстав викладених у клопотанні, що долучено до матеріалів провадження.

Прокурор не заперечував проти вищезазначеного клопотання сторони захисту.

Обвинувачені та їх захисника підтримали вищезазначене клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Оскільки тримання під вартою є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом, який застосовується лише тоді, коли є підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки, вважаю, що є підстави для зміни запобіжного заходу та обрання більш м`якого у вигляді домашнього арешту у зв`язку з нижче наведеним.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Войтс Ото вже тривалий час, більше року, перебуває під вартою.

При вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, вказані в статті 178 КПК України.

Так Войтс Ото раніше не судимий, має постійне місце проживання, яке заходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про запобіжний захід, суд зобов`язаний здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону. З огляду на позицію законодавця та судову практику, завдання суду полягає у недопущенні: 1) обмеження конституційних прав та свобод особи за відсутності підстав, передбачених КПК України; 2) необґрунтованого застосування (продовження застосування) до особи певного виду запобіжного заходу за умови, що належна процесуальна поведінка обвинуваченого може бути забезпечена шляхом обрання менш сурового виду запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людиниу своєму рішенні по справі «Тодоров проти України» висловив позицію, що для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину та серйозність майбутніх обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку.

Також слід врахувати, що «ризик втечі або уникнення правосуддя» зменшується з часом, адже включення строку запобіжного ув`язнення до строку покарання, якого мав підстави боятися заявник, зменшує це побоювання і його наміри втекти. При цьому на користь звільнення від тримання під вартою свідчить відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя (Справа ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії»).

При цьому, ОСОБА_9 не вчиняв жодних дій, які б обґрунтували передбачені ст. 177 КПК України ризики. За такого, тяжкість можливого майбутнього покарання, зважаючи на тривалий час перебування обвинуваченого під вартою, не може бути виправданням для подальшого тримання його під вартою.

При обранні (зміні) виду запобіжного заходу суди повинні враховують вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Враховуючи особу ОСОБА_10 , відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, а також більш ніж річний термін перебування у слідчому ізоляторі, вважаю, що обвинуваченому цілком можливо було б змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час, не порушуючи норми КПК України, оскільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим запобіжним заходом з огляду на особу обвинуваченого, що розходиться з практикою ЄСПЛ та практикою України. За такого Суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту у нічний час, буде достатнім з огляду на приписи ст. 177 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 110, 177, 183, 194, 309, 369-372, 392-395 КПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_6 , що діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у відношенні обвинуваченого ОСОБА_9 задовольнити.
Змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у відношенні обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 17.11.2022 року.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_9 обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-Знаходитись з 22:00 год., по 06:00 год., наступної доби за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
-Не відлучатися з населеного пункту за постійним місцем проживання без дозволу суду;
-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання, прибувати до суду за кожною вимогою, утримуватись від спілкування зі свідками по справі;
-Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_9 невідкладно направити до відповідного органу Національної поліції України, для виконання.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_9 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Негайно звільнити з-під варти в залі суду обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити строк дії ухвали суду щодо обрання запобіжних заходів до 17.11.2021 року включно.
Копію ухвали суду невідкладно скерувати на адресу ДУ «Одеський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України, для виконання.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України

Суддя Київського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1