Справа №:755/7829/22
Провадження №: 1-кс/755/1490/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" серпня 2022 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0002439, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.08.2022 р., про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, офіційно непрацевлаштованого, неодруженого, із середньо-спеціальною освітою, який має на утриманні малолітню дитину 2010 року народження, що не має реєстрації, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого:

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

У С Т А Н О В И В:

26 серпня 2022 року у провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив умисний корисливий злочин за наступних обставин.

Так, приблизно о 17 годин 15 хвилин 22 серпня 2022 року ОСОБА_5 здійснив посадку на зупинці громадського транспорту під назвою «Станція Київ-Дніпровський» у м. Києві в маршрутне таксі № 511, що рухалося в напрямку пр. Визволителів. Перебуваючи в даній маршрутці, він побачив, що в її салоні було багато людей, та став біля передніх дверей ближче до місця водія, де перед ним стояв ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у якого через плече була одягнута сумка.

Коли ОСОБА_5 побачив сумку, у нього раптово виник умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, він розстебнув замок сумки ОСОБА_7 та таємно викрав з сумки чоловічий гаманець темного кольору, що належить ОСОБА_7 , який матеріальної цінності для потерпілого не становить, всередині якого знаходилось майно ОСОБА_7 , а саме: грошові кошти в сумі 300 грн., банківська картка «Монобанк», банківська картка «Аваль банк», декілька дисконтних карток, водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_7 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

В подальшому протиправні дії ОСОБА_5 були викриті ОСОБА_7 , який звернувся до ОСОБА_5 з вимогою повернути йому викрадене майно. ОСОБА_5 , побоюючись викриття, а також з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєний злочин, викинув викрадений ним гаманець на підлогу маршрутного таксі, що було помічено потерпілим ОСОБА_7 , який власноруч затримав ОСОБА_5 до приїзду працівників поліції.

Таким чином, ОСОБА_5 виконав усі дії, які він вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але не зміг його завершити з причин, що не залежали від його волі.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, органом досудового розслідування зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вказує на наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене, оскільки підозрюваний усвідомлює тяжкість покарання, яке може бути йому призначене.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів, викладених у клопотанні. Зауважив, що на цей час наявний ризик, передбачений ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував.

Підозрюваний проти обрання щодо нього будь-якого запобіжного заходу заперечив, зазначивши, що не має відношення до вчиненого правопорушення.

Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши зміст клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002439, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.08.2022 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

22 серпня 2022 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

24 серпня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме протоколами проведених слідчих дій, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколом проведення слідчого експерименту, допиту свідків, тощо.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

На час розгляду клопотання підозрюваний непрацевлаштований, отримав загальну середню освіту, неодружений та має на утриманні неповнолітню дитину 2010 року народження, має постійне місце проживання.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання - задовольнити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрована та проживає підозрювана, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1