Справа №:755/8194/22
Провадження №: 1-кс/755/1574/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.09.2022 за № 0002651, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України в редакції Закону № 2117-IX від 03.03.2022 «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство», установив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

Cлідча СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києва ОСОБА_5 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулися до слідчого судді даного місцевого суду про застосування запобіжного заходу підозрюваній у вигляді домашнього арешту в рамках даного кримінального провадження, враховуючи наявність обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Встановлені обставини у ході розслідування цього кримінального провадження органом досудового розслідування та наведені заявником у клопотанні відомості на їх підтвердження щодо доцільності застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження

СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування указаного кримінального провадження з правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК.

В ході досудового розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 02.09.2022 р. під час дії ЗУ «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 приблизно о 05 год. 30 хв. перебуваючи неподалік кав`ярні «Грін кава», що розташована за адресою м.Київ, вул. Івана Микитенка, 9-Б де у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне, викрадення чужого майна (крадіжку), поєднану з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану в Україні, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, шляхом пошкодження замка та він обрав об`єктом свого протиправного посягання товари, які перебували на реалізації у вказаній кав`ярні та знаходились у холодильній камері, що розташовано поряд з вказаною кав`ярнею, а саме енергетичний напій «Monster energy ultra» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. становить 32 грн. 90 копійок у кількості 13 шт, тобто на суму 427 гривень 70 копійок; енергетичний напій «Monster energy the doctor» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 32 гривні 90 копійок у кількості 2 шт., тобто на суму 65 гривень 80 копійок; солодкий газований напій «Sprite» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 12 гривень 70 копійок у кількості 9 шт., тобто на суму 114 гривень 30 копійок; солодкий газований напій «Coca Cola» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 15 гривень 50 копійок, у кількості 7 шт., тобто на суму 108 гривень 50 копійок; солодкий газований напій «Fanta мандарин» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 14 гривень 30 копійок у кількості 2 шт., тобто на суму 28 гривень 60 копійок; солодкий газований напій «Fanta апельсин» у ж/б об`ємом 0,330, відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 14 гривень 30 копійок у кількості 6 шт., тобто на суму 85 гривень 80 копійок; солодкий газований напій «Schweppes teste of Pina Colada» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 31 гривня 20 копійок у кількості 2 шт. тобто на суму 62 гривні 40 копійок. Загальна сума становить 923 гривні 1 копійка.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), поєднану з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану в Україні, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, шляхом пошкодження замка ОСОБА_4 впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, з метою пошкодження замкової системи, обрав засобом вчинення злочину, дерев`яну палицю, яка знаходилася на землі неподалік від холодильної камери, після чого за її допомогою пошкодив замки, що знаходилися на холодильній камері та в подальшому об`єктом свого протиправного посягання товари, які перебували в реалізації у вказаній кав`ярні та знаходилися у холодильній камері, а саме а саме енергетичний напій «Monster energy ultra» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. становить 32 грн. 90 копійок у кількості 13 шт, тобто на суму 427 гривень 70 копійок; енергетичний напій «Monster energy the doctor» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 32 гривні 90 копійок у кількості 2 шт., тобто на суму 65 гривень 80 копійок; солодкий газований напій «Sprite» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 12 гривень 70 копійок у кількості 9 шт., тобто на суму 114 гривень 30 копійок; солодкий газований напій «Coca Cola» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 15 гривень 50 копійок, у кількості 7 шт., тобто на суму 108 гривень 50 копійок; солодкий газований напій «Fanta мандарин» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 14 гривень 30 копійок у кількості 2 шт., тобто на суму 28 гривень 60 копійок; солодкий газований напій «Fanta апельсин» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 14 гривень 30 копійок у кількості 6 шт., тобто на суму 85 гривень 80 копійок; солодкий газований напій «Schweppes teste of Pina Colada» у ж/б об`ємом 0,330 відповідно до висновку експерта за результатом судово-товарознавчої експертизи № 2332/22 від 02.09.2022 року вартість якої за 1 шт. 31 гривня 20 копійок у кількості 2 шт. тобто на суму 62 гривні 40 копійок на загальну суму 923 гривні 10 копійок та почав складати у чорний сміттєвий мішок, який мав при собі.
Після чого, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на таємне, викрадення чужого майна (крадіжку), поєднану з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану в Україні, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, усвідомлюючи, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, не маючи наміру розраховуватись за товари, що були заховані у чорний сміттєвий мішок, який останній мав при собі, намагався зникнути з місця злочину, отже виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочинного умислу до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, так як ОСОБА_4 відразу був затриманий перехожими громадянами.
Так, своїми протиправним діями ОСОБА_4 , намагався завдати матеріальної шкоди ФОП « ОСОБА_6 » на загальну суму 923 гривні 10 копійок.

02.09.2022 о 10:27 год. ОСОБА_4 було затримано у порядку ст. 208 КПК України (час фактичного затримання 05 год 35 хв. 02.09.2022) та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.
Підставою для повідомлення про підозру у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення послужила наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: рапорт ВКП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві; огляд місця події, під час якого вилучено предмет посягання та знаряддя злочину; протоколи допиту свідків; інші матеріали кримінального провадження в сукупності.
На цей час наявні ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_7 може: будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин - переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого чи прокурора з метою затягування часу проведення досудового розслідування, що в свою чергу може пливати на строки проведення останнього; - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки намагається задовольнити свої життєві потреби злочинним шляхом, відсутнє офіційне працевлаштування.
Усвітлі чого заявники просять задовольнити дане звернення.

Позиція сторін

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині.

Підозрюваний не заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем свого проживання та просив дати йому можливість працювати в день.

Мотиви, з яких виходила слідча суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким вона керувалася у ракурсі встановлених обставин із даного питання

Слідча суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.
Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).
Так, останній (порядок) визначає, що запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).
При цьому, порядок встановлений КПК України (процесуальний порядок, форма, процедура), як певна послідовність (кроки) прийняття кримінальних процесуальних рішень і здійснення кримінальних процесуальних дій (Верховний суд України постанова від 16.03.2017 у справі № 671/463/15-к), з питання порушеного заявниками у даному зверненні (застосування запобіжного заходу) регламентує таке.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України), відповідно останні застосовуються тільки при дійсності цих даних.
Метою застосування запобіжного заходу, згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний, згідно ст. 178 КПК України , оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу, згідно ст. 184 КПК України, повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

На час порушеного у клопотанні питання, про підозрюванго установлено, такі відомості: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, з профільною середньою освітою, безробітній, не одружений, малолітніх дітей, непрацездатний осіб на утриманні не має, має інвалідність 3 групи загального захворювання, проживаючий та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , інформація про інші провадження: 10.12.2021 вироком Дніпровського районного суду м. Києва засуджений до покарання у виді двох років обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік (станом на 02.08.2022 вирок не набрав законної сили, у зв`язку з подачею апеляційної скарги прокурором).
Установлено, що підозрюваний, на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має задовільні соціальні зв`язки для особи її віку та статусу, прийнятну репутацію.
Підозрюваний у цьому провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК, тобто у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, однак свій злочинний умисел до кінця довести не зміг з причин, що не залежали від її волі.

Відповідно, аналізуючи указані фактори у цьому провадженні слідча суддя ураховує, що застосування до підозрюваного будь-якого запобіжного заходу першочергово передбачає наявність обґрунтованої підозри.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК України), а відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).
Тобто, вимога щодо розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином; вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
З урахуванням того, що (1) докази - це єдність фактичних даних (даних про факти) та їх процесуальних джерел. Фактичні дані - це не факти об`єктивної дійсності, а відомості про них, що утворюють зміст доказів, за допомогою яких встановлюються факти і обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні (див. постанову ККС ВС від 28.03.2019 у справі № 154/3213/16), у той час, як процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ч. 2 ст. 84 КПК України ), а (2) слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Проаналізувавши долучені до даного клопотання документи за своїм внутрішнім переконанням, у порядку ст. 94 КПК України, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, слідча суддя вважає, що наявні у провадженні фактичні дані, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, у якому йому повідомлено про таку підозру, оскільки в своїй сукупності указують на існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що цей підозрюваний, міг вчинити правопорушення.
Уважати підозру явно не прийнятною, усе ж таки не можливо, так як, на їх противагу стороною обвинувачення надано не менш важливі дані (протоколи слідчих дій) та які усе ж таки указують на те, що причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною, у той, час як оцінка наданих доказів, з точки зору їх належності та допустимості, не у питанні вірогідності причетності особи до певного діяння, а наявності факту вини, має бути забезпечена судом.
Адже факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Щодо ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, то слід відмітити метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, у той час, як підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Зазначений стандарт доказування (переконання) слідча суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного.
Та з його урахуванням слідчий суддя погоджується з висновком про наявність ризиків перешкоджання, переховування, вчинення кримінального правопорушення. Адже наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)), а у даному конкретному випадку, такий ризик є обґрунтованим, оскільки він належним чином умотивований слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема такий (ризик) є дійсним не тільки, однак у тому числі і в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Дійсним є такі ризики і у розрізі того, що перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Відповідають останні і фактичним даними щодо особи обвинуваченого в розрізі ухвалення у відношенні нього місцевим судом 10.12.21 відповідного вироку.

Тим самим в цілому є дійсним факт наявності обставин визначених п. п. 1-2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України наявність ризику є підставою для застосування запобіжного заходу, а тому визначаючись з тим, який саме запобіжний захід на даному етапі у кримінальному провадженні убезпечить від його настання, слідчий суддя ураховує таке.
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава.
При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З огляду на викладене слідчий суддя у ракурсі установлених фактичних обставин уважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби є достатнім заходом забезпечення кримінального провадження, таким, потреба у застосуванні якого, на сьогодні є дійсною, та сприймає його застосування, як доречне (слушне) в цей час, адже саме він (1) буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та (2) зможе запобігти ризикам, які передбачені статтею 177 КПК України, та які були встановлені судом.
У ході даного розгляду не установлено факту того, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж домашній арешт зможуть запобігти встановленим ризикам.
Адже, санкція статті за якою особу повідомлено про підозру в цій ситуації в сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не застосувавши домашній арешт.
Разом з тим, не установлено, факт того, цілодобовий домашній арешт відповідатиме критеріям п. 2) ч. 3 ст. 132 КПК, а тому визначати такий арешт цілодобово передумов не має, в силу обставин справи та даних про особу обвинуваченого.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби з зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади та покладенням обов`язків з числа передбаченого ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, у зв`язку з чим не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Також, слід відмітити, щодо зобов`язання не залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду, місце свого фактичного проживання - воно є складовою самого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме його суттю, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період часу, а тому не може бути віднесене до факультативних обов`язків, відповідно і звернення в цій частині не може бути задоволене.

Крім цього, ч. 5 ст. 194 КПК України, визначено імперативний перелік альтернативних обов`язків, які слідчий суддя вправі покласти на обвинуваченого, проте вказані у клопотанні обов`язки до даного переліку не віднесено взагалі.

При цьому, дана правова норма регламентує, що слідчий суддя, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Зміст зазначеної норми свідчить про те, що законодавець визначив, що зобов`язання прибувати за кожною вимогою уповноваженого органу є складовою запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою, та зберігається за підозрюваним весь час протягом дії запобіжного заходу, у зв`язку з чим не потребує обрання або ж продовження.

Однак, положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, взагалі не передбаченого обов`язку прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а наявний обов`язок з`являтися із встановленою періодичністю, зокрема, щодо обов`язку безперешкодно впускати до свого житла працівників органів внутрішніх справ для надання їм усних чи письмових пояснень, а тому слідчий суддя не убачає підстав для задоволення клопотання в даній частині.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 131-132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 309, 372-376, 395 КПК України, Суд постановив :

клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 , з 10:00 до 05:30 год. наступного дня, до 31.10.2022, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» в регіоні проживання підозрюваного

Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого в межах строку дії заходу забезпечення кримінального провадження та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покладенням строком до 31.10.2022 наступних обов`язків:

? не відлучатися із населеного пункту м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

? повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження.

В іншій частині у задоволенні клопотання - відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що УП з метою контролю за його поведінкою, має право з`являтися в житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених зобов`язань.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, з урахуванням того, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється, відповідно до висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду викладеного у постанові від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18, з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через слідчого та прокурора для виконання органу УП за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 та прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 09:00 год. 09.09.2022.

Слідча суддя Оксана БІРСА