Справа № 932/5177/21
Провадження № 1-кс/932/1163/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000108 від 22.01.2021 року, про накладення арешту в порядку ст. 170 КПК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся слідчий Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , із клопотанням про накладення арешту в порядку ст. 170 КПК України, у якому просить накласти арешт із забороною на вчинення реєстраційних дій на об`єкт нерухомого майна будівлі та споруди, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер об`єкта в РПВН: 6857435, номер запису про право власності: 30273111.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 22.01.2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за ОСОБА_5 було зареєстровано право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1 243,6 кв.м.

Право власності за ОСОБА_5 було зареєстровано, зокрема, на підставі:

-декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ДП6 від 12.07.2011 р., виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області;

-дозволу на виконання будівельних робіт № 787/2009-04 від 19.10.2009 р., виданого Начальником Дніпропетровського Регіонального Відділу інспекції ДАБК у Дніпропетровській області ОСОБА_6 .

Відповідно до підпункту 8 пункту 13 розділу І Закону України від 17 жовтня 2019 р. № 199-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва» постановою Кабінету Міністрів України № 559 від 01.07.2020 року затверджено Порядок проведення експериментального проекту щодо запровадження першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Згідно з п. 1 Порядку, створення та внесення відомостей про документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, документи, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про зміну, відмову у видачі, зупинення, скасування та анулювання таких документів виключно з використанням Реєстру будівельної діяльності першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва є обов`язковим з 6 липня по 31 березня 2021 року.

При цьому, відповідно до пп. 10 п. 4 Порядку, Єдина державна електронна система у сфері будівництва виконує функції таких електронних інформаційних ресурсів єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, ведення якого розпочато з 20.05.2011 року.

Отже, з 20.05.2011 року будь-які дозвільні документи у сфері архітектурно-будівельної діяльності обов`язково мають вноситись до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. В той же час, у єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відсутня інформація про Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП6 від 12.07.2011 року, виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області.

Відповідно до листа департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 09.02.2021 р. № 1004-1.15/198 відповідно до даних Реєстру відсутня інформація з приводу видачі/реєстрації документів, які надають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: м. Дніпро, вул. Берегова, 153Б.

Отже, наведене може свідчити, що невстановленими особами були підроблені документи, які надають право на проведення будівельних робіт та прийняття об`єкта в експлуатацію після закінчення будівництва.

З огляду на вищевикладене, у органу досудового розслідування існують обґрунтовані підстави вважати, що невстановленим колом осіб за допомогою підроблених документів та печаток, а саме: Декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ДП6 від 12.07.2011 р., виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області та дозволу на виконання будівельних робіт № 787/2009-04 від 19.10.2009 р., виданого Начальником Дніпропетровського Регіонального Відділу інспекції ДАБК у Дніпропетровській області ОСОБА_6 та було зареєстровано за ОСОБА_5 право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 року № 480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» було відновлено роботу державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Наказом Міністерства юстиції України від 03.05.2022 року № 1760/5 було затверджено Перелік нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна. Зазначеним наказом включено до Переліку 156 державних та приватних нотаріусів.

Як вказує слідчий, на сьогоднішній день існує об`єктивна загроза відчуження об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з метою приховування або перетворення об`єкта нерухомого майна, який є предметом злочину, що в свою чергу створить перешкоди у проведенні подальшого досудового розслідування.

Окрім цього, враховуючи характер злочинних дій, які є об`єктом досудового розслідування, існує об`єктивна загроза у перереєстрації права власності на зазначений об`єкт нерухомого майна за підробленими документами.

В судове засідання слідчий не з`явився. Надав заяву, відповідно до якої просив розглядати клопотання у його відсутність.

Власник майна про дату та час судового засідання повідомлений належним чином, проте в судове засідання не з`явився. Повідомлений у встановленому порядку.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчим відділом Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000108, відомості про яке внесено до ЄРДР 22 січня 2021 року. Правова кваліфікація даного кримінального правопорушення ч. 2 ст. 190 КК України.

Матеріалами досудового розслідування встановлено, що згідно листа департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 09.02.2021 р. № 1004-1.15/198 відповідно до даних Реєстру відсутня інформація з приводу видачі/реєстрації документів, які надають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: АДРЕСА_1 . Наведене може свідчити, що невстановлені особи, шляхом підроблення документів та печаток, проводили будівельні роботи та незаконно ввели в експлуатацію об`єкт нерухомого майна, після чого проведена реєстрація речових прав.

Слідчим суддею встановлено, що на даний час існує ризик зміни, приховування, перетворення чи знищення речових доказів, що може полягати у відчуженні об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , на користь третіх осіб.

Отже, приймаючи до уваги, що нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , може бути використано як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, може містити відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, а також з метою запобігання протиправному відчуженню вказаного нерухомого майна та збереження цього речового доказу, слідчий суддя вважає, що дійсно існують підстави для накладання арешту на це майно.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Отже, для унеможливлення подальшого відчуження нерухомого майна на користь третіх осіб, що може призвести до втрати цього майна та ускладнить його повернення законному власнику, слідчий суддя вважає можливим накласти арешт із забороною на вчинення реєстраційних дій на об`єкт нерухомого майна будівлі та споруди, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-173, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000108 від 22.01.2021 року, про накладення арешту в порядку ст. 170 КПК України, задовольнити.

Накласти арешт із забороною на вчинення реєстраційних дій на об`єкт нерухомого майна будівлі та споруди, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер об`єкта в РПВН: 6857435, номер запису про право власності: 30273111.

Копію ухвали направити прокурору, власнику майна.

Ухвала підлягає внесенню до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ