Справа № 304/460/22 Провадження № 1-кп/304/137/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2022 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 в межах кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000221 від 19 грудня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

21 лютого 2022 року до Перечинського районного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт від 21 лютого 2022 року в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000221 від 19 грудня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою від 22 лютого 2022 року вказане кримінальне провадження призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

У підготовчому судовому засіданні прокурором подано клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Клопотання мотивоване тим, що є ризики: переховуватися від суду; усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення цього злочину може незаконно впливати на потерпілу та свідків шляхом їх підкупу або залякування та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підтверджуючи наведені ризики, прокурор вказує на те, що свідки в цьому кримінальному провадженні є безпосередньо знайомі ОСОБА_4 особи, а тому останній має реальну можливість впливати на них. Прокурор також підкреслює ту обставину, що злочин є тяжким, а обвинувачений, у свою чергу, усвідомлюючи неминучість покарання може переховуватись від суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання прокурора, просили в його задоволенні відмовити, оскільки ризики, зазначені у клопотанні прокурора, відсутні, при цьому посилаючись на подане письмове заперечення.

Вислухавши прокурора, думку обвинуваченого та захисника, дослідивши клопотання прокурора та додані до нього матеріали, суд дійшов таких висновків.

Так, відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Стаття 2 Кримінального процесуального кодексу України визначає завдання кримінального провадження, одним із яких є те, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина 1 статті 7 КПК України визначає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; повага до людської гідності; забезпечення права на свободу та особисту недоторканність.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

За приписами ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Положеннями статті 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, стан здоров`я підозрюваного, його репутацію та інші обставини.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, 19 грудня 2021 року матеріали досудового розслідування за вказаним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000221.

05 січня 2022 року ОСОБА_4 у встановленому ст. ст. 42, 276, 277, 278, 480, 481 КПК України порядку було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, стверджується об`єктивними відомостями, які перевірені в судовому засіданні.

Зокрема, обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_4 підтверджено доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні: протоколами допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 05 січня 2022 року, висновком експерта від 12.01.2022 №СЕ-19/107-22/126-Д, а також протоколом допиту самого підозрюваного ОСОБА_4 від 06 січня 2022 року.

Наведені докази є чіткими, належними, допустимими і достатніми в своїй сукупності, щоб переконати суд в обґрунтованості підозри.

Разом із цим, суд звертає увагу на те, що вказані докази досліджувалися в судовому засіданні в межах розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу для оцінки обґрунтованості підозри та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Суд не досліджує зміст вказаних доказів для встановлення винуватості.

Відтак, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

При обранні запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , суд, дослідивши матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого та його захисника, а також особистість ОСОБА_4 , враховує, що на даний час наявним є ризик того, що останній може переховуватися від суду, оскільки обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Разом із цим, суд розуміє, що це не може бути вирішальною і єдиною підставою для визначення домашнього арешту, а тому така обставина розглядається в сукупності з іншими.

Суд керується презумпцією невинуватості, але разом із цим враховує можливість застосування реальної міри покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, що дає можливість зробити висновок про те, що можливе притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності у виді позбавлення волі на строк до 6 років, відповідно суворість покарання за кримінальне правопорушення у виді позбавлення волі на такий строк може бути розцінена обвинуваченим більш небезпечною, ніж переховування та втеча.

Суд також враховує те, що на даний час наявним є і ризик того, що ОСОБА_4 може вчините інше кримінальне правопорушення, тобто існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом із цим, суд вважає наведений прокурором ризик впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, шляхом їх підкупу або залякування, недоведеним належними, допустимими та достатніми в своїй сукупності доказами.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, суд відповідно до ст. 178 КПК України враховує те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, докази про вчинення якого є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (виключно позбавлення волі на строк до шести років), молодий вік ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), відсутність у нього постійного місця роботи, те, що не здобуває освіту, а також наявність повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також суд враховує розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується ОСОБА_4 .

Тому, з урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що обвинуваченому слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби, оскільки жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, що вказані в ст. 177 КПК України.

Також на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України суд покладає на обвинуваченого обов`язки, визначені цією нормою закону.

Наведені судом висновки свідчать, що клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 19 грудня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000221, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись статтями 177, 178, 194, 315 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби щодо ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні в нічний період доби з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 (шістдесят) днів.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 60 (шістдесят) днів, а саме:

- прибувати до прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілою в цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 ч. 5 ст. 181 КПК України, відповідно до якої працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

У разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Строк дії ухвали до 30 травня 2022 року включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду відповідно до ч. 2 ст. 392 КПК України окремому оскарженню не підлягає.

Вручити копію ухвали обвинуваченому негайно після її оголошення.

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали складено 04 квітня 2022 року.

Головуюча: ОСОБА_1