Справа № 466/2749/22
Провадження № 1-кс/466/630/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 травня 2022 року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря с/з ОСОБА_2 , розглянув клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000397 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України,-

в с т а н о в и в :

09 травня 2022 року слідчий СВ ВП №1 ЛРУП №1 ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000397 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що слідчим СВ ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000397 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.05.2022 у ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області надійшло звернення гр. ОСОБА_5 про те, що 05.05.2022 в с.Гряда Львівського району, малолітні хлопці віком 10-11 років, згвавтували її малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході досудового розслідування матір ОСОБА_5 написала заяву про добровільну видачу одягу в якому син останньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був одягнений на момент вчинення відносно нього зазначеного кримінального правопорушення, а саме: безрукавка сіро- зеленого кольору, джинси синього кольору, сорочка в клітинку синьо-чорного кольору, футболка оранжевого кольору, штани спортивні камуфляжного окрасу, труси дитячі хлопчачі синього кольору, труси дитячі хлопчачі голубого кольору, спортивні кросівки синього кольору.

Вказані речі, визнані речовим доказом в межах кримінального провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

На даний час є достатні підстави вважати, що майно яке, вилучене в ході проведення огляду місця події є доказом злочину, а тому підлягає арешту. Окрім цього не застосування такого заходу забезпечення може призвести до втрати, знищення чи пошкодження майна, зміни його властивостей, що в свою чергу призведе до неможливості провести повне, об`єктивне та всебічне досудове розслідування, оскільки в ході досудового розслідування може виникнути підстава для проведення різного виду судових експертиз.

В судове засідання, призначене на 10.05.2022 року ніхто не з`явився, однак ОСОБА_7 подала заяву з проханням про розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності осіб, які беруть участь у судовому провадженні без фіксування судового засідання технічними засобами.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

Матеріалами доданими до клопотання встановлено, що слідчим СВ ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000397 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Як видно з копії заяви ОСОБА_5 добровільно заявою надала речі у яких син останньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був одягнений на момент вчинення відносно нього зазначеного кримінального правопорушення, а саме: безрукавку сіро-зеленого кольору, джинси синього кольору, сорочку в клітинку синьо-чорного кольору, футболку оранжевого кольору, штани спортивні камуфляжного окрасу, труси дитячі хлопчачі синього кольору, труси дитячі хлопчачі голубого кольору, спортивні кросівки синього кольору.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 від 07.05.2022 речі, у яких син ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був одягнений на момент вчинення відносно нього зазначеного кримінального правопорушення, а саме: безрукавка сіро-зеленого кольору, джинси синього кольору, сорочка в клітинку синьо-чорного кольору, футболка оранжевого кольору, штани спортивні камуфляжного окрасу, труси дитячі хлопчачі синього кольору, труси дитячі хлопчачі голубого кольору, спортивні кросівки синього кольору визнано та приєднано як речовий доказ до матеріалів кримінального провадження № 0000397 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна являється тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, можливої конфіскації майна, який скасовується у встановленому порядку. Арешт майна допускається з метою: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації майна; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). Арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи чи юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначених у ст. 98 КПК України. Завданням арешту майна являється запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження. Настання негативних наслідків за результатами накладення арешту на вказане майно для інших осіб не передбачається.

Ознайомившись із матеріалами клопотання та додатками до нього, приходжу до висновку, що дане клопотання є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170, 172, 173 КПК України,-

постановив:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні 0000397 від 06.05.2022, які було отримано на підставі заяви про добровільну видачу написаною матір`ю ОСОБА_5 , а саме речі у яких син останньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був одягнений на момент вчинення відносно нього зазначеного кримінального правопорушення, а саме: безрукавку сіро-зеленого кольору, джинси синього кольору, сорочку в клітинку синьо-чорного кольору, футболку оранжевого кольору, штани спортивні камуфляжного окрасу, труси дитячі хлопчачі синього кольору, труси дитячі хлопчачі голубого кольору, спортивні кросівки синього кольору, які поміщено у целофановий пакет чорного кольору, горловина якого обв`язана ниткою білого кольору та закріплена печаткою ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області на якій містяться відповідні записи слідчого.

Виконання ухвали доручити слідчому СВ ВП №1 ЛРУП №1 ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати прокурору, іншим заінтересованим особам.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1