У Х В АЛ А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 грудня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , поданої в рамках кримінального провадження № 0000659 від 26 березня 2020 року, на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , подана в рамках кримінального провадження № 0000659 від 26 березня 2020 року, в якій просить визнати незаконним повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України та скасувати його.
В обґрунтування скарги зазначає, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки на ОСОБА_5 як заступника директора КП «Київський інститут земельних відносин» ніколи не покладалися обов`язки та їй не надано жодних прав, повноважень перевіряти ціну визначену за результатами тендерних процедур до підписання договору. Крім того, ОСОБА_5 не мала права не укладати угоди з переможцем тендеру на закупівлю товарів, робіт, послуг, а також не мала жодного відношення до визначення ціни закупівлі товарів, робіт, послуг для КП «Київський інститут земельних відносин», які є предметом розслідування у кримінальному провадженні. Також зазначає, що на КП «Київський інститут земельних відносин» не передбачено жодної процедури, яку можна було виконати для перевірки ціни закупівлі товарів, робіт, послуг визначеної за результатами проведення тендеру, якими б могла скористатися підозрювана, та зміна ціни закупівлі товарів, робіт, послуг, визначеної за результатами проведення тендеру заборонена відповідно до статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Таким чином, незаконне притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності є способом сприяння особам, які приймали участь у визначенні завищеної вартості предмета закупівлі ухилитися від кримінальної відповідальності.
У зв`язку з викладеним, звернувся до суду з указаною скаргою.
Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 21 жовтня 2021 року для розгляду зазначеної скарги визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .
15 листопада 2021 року ОСОБА_5 в судовому засіданні надала письмові пояснення, в яких зазначила, що в ході досудового розслідування не доведено чіткі, конкретні факти та обставини зв`язку між її діями чи бездіяльністю в межах функціональних обов`язків та подією, що призвела до кримінального правопорушення. Зокрема, у повідомленні про підозру не зазначені посилання на діючу структуру та штатний розпис КП «Київський інститут земельних відносин», тобто не встановлений фактичний розподіл функціональних обов`язків між структурними підрозділами відповідно до положень про структурні підрозділи, функціональні обов`язки працівників цих підрозділів та їх безпосереднє підпорядкування, функціональні обов`язки всіх керівників, в тому числі директора і заступників директора за напрямками діяльності. Пояснила, що відповідно до її посадової інструкції як заступника директора, Положення про Тендерний комітет, протоколу № 1 від 18 лютого 2019 року щодо визначення функцій членів тендерного комітету, в компетенцію, коло її посадових обов`язків не входило визначення вартості закупівлі. Крім того, низка процедурних дій щодо укладення договору з переможцем торгів ТОВ «ГАРТЕН-КОНСАЛТИНГ» була здійснена на підставі Закону України «Про публічні закупівлі» та локальних нормативно-правових актів, а тому підстав для не підписання не було.
Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі з підстав, викладених в ній та просив її задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, посилаючись на те, що відсутні підстави для її скасування, оскільки процесуальний документ повідомлення про підозру складений та вручений з дотриманням всіх норм, передбачених статтями 276-278 КПК України, зокрема, у своєму змісті містить правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюються ОСОБА_7 , містить виклад обставин та обґрунтування відповідно до інкриміновано підозрюваній злочину, у тому числі зазначення часу його вчинення, складено та погоджено належними слідчим та прокурором, містить дату складання, підписи, права підозрюваного, підозру вручено уповноваженою особою. Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними на час повідомлення про підозру доказами, а саме: висновками судово-товарознавчої експертизи № 3484/20 від 10 жовтня 2020 року, висновками судово-економічної експертизи № 1-17/08/2021-се від 17 серпня 2021 року; висновками судово-товарознавчої експертизи № 3432/20 від 20 вересня 2020 року; вилученими під час досудового слідства документами (наказами про призначення на посаду, посадовими інструкціями, тощо). Враховуючи викладене, просить залишити скаргу захисника без задоволення.
Вислухавши захисника та прокурора, вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.
Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Відповідно до пункту десятого частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Судом встановлено, що Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000659 від 26 березня 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 191, частиною другою статті 364, частиною другою статті 367 КК України.
В межах здійснення досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, 19 серпня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, яке того ж дня їй вручено.
Так, на підставу для скасування підозри сторона захисту посилається на те, що підозра є необґрунтованою, та ґрунтується на недостатніх і недостовірних доказах.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями Глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено статтею 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені статтею 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру статтею 277 КПК України.
Статтею 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Зі змісту підозри вбачається, що підставою для повідомлення про підозру у цьому випадку був пункт 3 частини 1 статті 276 КПК України.
Згідно зі статтею 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Відповідно до статті 278 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З матеріалів справи вбачається, що повідомлення про підозру, як процесуальний документ, складено та підписано з дотриманням норм кримінального процесуального законодавства і стороною обвинувачення вжито заходів для його вручення підозрюваній ОСОБА_5 у спосіб, передбачений КПК України. Так, письмове повідомлення про підозру вручено в день його складення о 18 год. 20 хв. 19 серпня 2021 року, про що свідчить підпис ОСОБА_5 про отримання. Крім того, в цей же день ОСОБА_5 роз`яснено права підозрюваної.
Чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає підстав для скасування підозри або визнання її необґрунтованою, а тому вивченню слідчим суддею підлягає сукупність наявних доказів, зібраних під час досудового розслідування, які підтверджують ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи недоведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише в тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 23 жовтня 1994 року № 14310/88 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваній ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня, а обставини, на які посилається захисник у своїй скарзі, мають бути вирішені під час судового розгляду.
У той же час, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не наділений процесуальними повноваженнями вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Крім того, стороною захисту жодним чином не наведено у скарзі обставин та не підтверджено доказами, які б очевидно та беззаперечно вказували на будь-яку непричетність підозрюваної до злочину, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або не обґрунтованість повідомленої підозри.
Враховуючи викладене, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 19 серпня 2021 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 24, 36, 276-278, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , поданої в рамках кримінального провадження № 0000659 від 26 березня 2020 року, на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1