Справа № 405/5101/22
провадження № 1-кс/405/2500/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2022 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засіданнь ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2022 року № 0000146, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286-1 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Петрівка Компаніївського району, Кіровоградської області, українцю, громадянину України, з базовою середньою освітою, одруженому, маючому на утриманні малолітню дитину, перебуваючому на військовій службі в Збройних Силах України на посаді стрільця-снайпера військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
В обґрунтування клопотання слідча вказала, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи з недбалістю, в порушення вимог ст.ст. 3, 65, 68 Конституції України, ст.ст. 11, 13 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, 25.08.2022 порушуючи вимоги п.п. 2.1 (а), 2.9 (а) Правил дорожнього руху України (далі ПДР України; п. 2.1 (а) Водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі a) посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії; п. 2.9. Водієві забороняється а) керувати транспортним засобом у стані алкогольного … сп`яніння;), перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння (згідно висновку експерта № 3028 1,61 г/дм?) та взагалі не маючи посвідчення водія на право керування транспортними засобами будь-якої категорії, здійснював рух на автомобілі ВАЗ-21063, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_8 , по автомобільній дорозі Н14 Олександрівка-Кропивницький-Миколаїв.
ОСОБА_5 рухаючись зі сторони м. Миколаїв у напрямку до м. Кропивницький, що на території Бобринецької територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, близько о 21 годині 15 хвилин, маючи об`єктивну можливість завчасно виявити на проїзній частині нерухому перешкоду у вигляді бетонної споруди, на якій знаходилися дорожні знаки № 1.4.5 (рух ліворуч) та № 4.7 (об`їзд перешкоди з правого боку) ПДР України, грубо порушуючи вимоги п.п. 12.1 та 12.3 ПДР України, на відстані 9,45 м від повороту в с. Дібрівка, на автомобільній дорозі Н14 Олександрівка-Кропивницький-Миколаїв, що на території Бобринецької територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, водій допустив наїзд на бетонний блок.
Всі вищевикладені невідповідні та протиправні дії водія ОСОБА_5 та порушення ним вимог п.п. 1.5, 2.3 (б, д), 2.1 (а), 2.9 (а), 12.1, 12.3, 21.1 ПДР України знаходяться в причинному зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, що сталась.
У результаті дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля ВАЗ-21063 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 971 від 30.08.2022 отримав тілесні ушкодження, які в своїй сукупності мають ознаки ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя в момент заподіяння, а в даному випадку призвели до смерті останнього.
26.09.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, повідомлено про підозру ОСОБА_5 .
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчинені кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження доказами, а саме:
-рапортами єдиного обліку в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України»;
-протоколом огляду місця ДТП від 25.09.2022;
-протоколом огляду трупа ОСОБА_9 ;
-висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_9 № 971 від 30.08.2022;
-показаннями потерпілої ОСОБА_10 ;
-показаннями ОСОБА_5 ;
-речовим доказом автомобілем ВАЗ-21063, реєстраційний номер НОМЕР_2 , на якому маються механічні пошкодження в результаті дорожньо-транспортної пригоди.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив задовольнити.
Підозрюваний проти пред`явленої підозри не заперечував, з ризиками не погодився.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вказав, що ризики, на які посилається сторона обвинувачення не доведені.
Слідча вказала на те, що в даному кримінальному провадженні проводиться експертиза та встановлюються потерпілі.
Дослідивши матеріали клопотання та надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах клопотання, заслухавши доводи прокурора, слідчої, захисника, підозрюваного слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000146 від 26.08.2022, зареєстрованому за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.
26.09.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, повідомлено про підозру ОСОБА_5 .
Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 286-1 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким злочином, за який передбачено позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до десяти років.

Щодо обґрунтованості підозри:

Слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286-1 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується повідомленням про підозру (а.к. 9-12), протоколом огляду місця ДТП (а.к. 22- 23), висновком експерта №971 (а.к. 26-27), протоколом допиту потерпілого (а.к. 28-29), протоколом допиту свідка (а.к. 30-31).
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Слідчий суддя також зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обгрунтованості підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі протии Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на данному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторіна бо за власною ініціативою слідчий судя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин данного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 286-1 КК України.
У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:
метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може: ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, можливих очевидців, які підлягають допиту та проведенню за їх участі інших слідчих дій у кримінальному провадженні та які, в тому числі, проживають в одному з підозрюваним населеному пункті, вчинити інше кримінальне правопорушення,
Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КК України.
Таким чином, вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до п. 4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
З урахування викладеного, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за вказаних обставин справи, характеризуючих даних на підозрюваного, серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину, зокрема негативного його наслідку яким є смерть людини, що неможливо усунути, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підвартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою з 13 год. 15 хв. 28.09.2022 року до 13 год. 15 хв. 26.11.2022 року.
Строк дії ухвали визначити до 13 год. 15 хв. 26.11.2022 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11