Єдиний унікальний номер справи 185/7624/21
Провадження № 1-кп/185/224/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглядаючи у судовому засіданні у період воєнного стану кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.121, ч.1 ст.121 КК України, -

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В :

Під час судового розгляду прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів, у зв`язку з тим, що строк дії запобіжного заходу спливає, ризики, передбачені ст.177 КПК України, що були враховані при обранні та продовженні запобіжного заходу не відпали: останньому пред`явлено обвинувачення у вчиненні тяжких злочинів, під загрозою можливого покарання обвинувачений може переховуватись від суду, знаходячись на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, є ризик вчинення обвинуваченим нового кримінального правопорушення. Інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Обвинувачений заперечує проти продовження дії обраного раніше запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просить його змінити на інший, більш м`який.

Захисник підтримав позицію обвинуваченого, вважає, що ризики, які були враховані при обранні та продовженні запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою зменшились, останній тривалий час перебуває під вартою, за місцем проживання обвинуваченого є особа, яка потребує догляду, тому є підстави для зміни запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю.

З`ясувавши думку сторін, дослідивши наявні матеріали провадження, а також розглядаючи питання доцільності продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, враховуючи, що рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обмежує права і свободи обвинуваченого та має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосований до обвинуваченого ОСОБА_3 завершується 02.04.2022 року, завершити розгляд кримінального провадження до вказаної дати неможливо.

Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним спробам.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року в країні введено воєнний стан.

До обставин (ризиків), які враховуються при вирішенні питання про запобіжний захід, безумовно належить військова агресія проти України, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Наявними в матеріалах кримінального провадження доказами встановлено, що ОСОБА_3 пред`явлено обвинувачення у скоєнні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк. Тобто зазначений прокурором ризик про можливість переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений може ухилитись від правосуддя.

Судове слідство за даним кримінальним провадженням продовжується, допитаний лише обвинувачений та два свідка обвинувачення, потерпілі та інші свідки не допитані. Заявлений прокурором ризик ймовірних перешкод кримінальному провадженню з боку обвинуваченого, у разі зміни запобіжного заходу, продовжує існувати, оскільки після відкриття матеріалів кримінального провадження, зокрема анкетних даних потерпілих, свідків, експертів, - існує ймовірність позапроцесуального незаконного впливу з боку обвинуваченого на вказаних учасників кримінального провадження.

До того ж, потерпіла ОСОБА_6 проживає за тією ж адресою, що і обвинувачений, що також підтверджує заявлений ризик прокурора на можливість впливу на вказану особу при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту.

Наявність непогашених судимостей у обвинуваченого підтверджує ймовірність схильності обвинуваченого до вчинення іншого кримінального правопорушення.

З`ясовуючи питання про міцність соціальних зв`язків, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_3 не працевлаштований, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, що у сукупності свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків у нього.

Всі обставини, досліджені в ході судового засідання, у сукупності не дають достатні підстави про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 з тримання під вартою на інший, більш м`який.

Матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою, та стороною захисту в судовому засіданні не доведені.

Як зазначалось вище військова агресія, введений воєнний стан, періодичні повітряні тривоги суттєво впливають на виконання правоохоронними органами своїх повноважень, зокрема щодо контролю осіб, до яких застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Всі обставини, досліджені в ході судового засідання, у сукупності не дають достатні підстави про зміну запобіжного заходу обвинуваченому з тримання під вартою на інший, більш м`який.

Враховуючи вищенаведене, вислухавши думку сторін, введення воєнного стану в державі та військової агресії в Україні, обмежену можливість виконання правоохоронними органами своїх повноважень на даний час, суд дійшов висновку, що прокурором доведено, що обвинувачений представляє ризики рецидиву і втечі, а зазначені фактичні обставини та дані характеристики його особи суд вважає такими, що не стримуватимуть обвинуваченого ОСОБА_3 від порушення покладених на нього процесуальних обов`язків, спроби перешкоджати кримінальному провадженню, тому є підстави для продовження відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд не визначає розмір застави, як альтернативний запобіжний захід, оскільки ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, вчинених із застосуванням насильства.

Враховуючи викладене, існування ризиків доведених прокурором, а також оцінюючи сукупність обставин, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 має бути продовжений.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 331, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою у Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» - продовжити терміном на 60 днів, тобто до 30 травня 2022 року, включно.

Строк дії ухвали - до 30 травня 2022 року, включно.

В задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу відмовити.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому, начальнику ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» для відома.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу стосовно обвинуваченого може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1