Єдиний унікальний номер 205/4877/22
Єдиний унікальний номер судової справи 205/4877/22
Номер провадження 1-кс/205/1254/22
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

19 серпня 2022 року Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 3 ДРУП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000289, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, який має середню освіту, неодруженого, який не має на утриманні дітей, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

ВСТАНОВИВ:
19.08.2022 року слідчий СВ Відділу поліції № 3 ДРУП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_5 звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з клопотанням, погодженим з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000289, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим за вчинення корисливих злочинів, судимість за які не знята та не погашена в передбаченому законом порядку, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знов вчинив умисні, корисливі злочини.
Так, 15.06.2022 року близько 11 години 00 хвилин (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_4 , знаходячись за місцем мешкання раніше йому знайомого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у квартирі АДРЕСА_2 , побачив перфоратор «Енергомаш» ПЕ-2542В, сірого кольору, серійний номер OR-UK 130128/2841, вартістю 1200 гривень. У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на заволодіння чужим, а саме перфоратором «Енергомаш» ПЕ-2542В, який він визначив як об`єкт свого злочинного посягання.

Далі, ОСОБА_4 реалізуючи раптово виниклий повторний злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, у вказані дату та час, попросив у ОСОБА_6 перфоратор «Енергомаш» ПЕ-2542В, сірого кольору, серійний номер OR-UK 130128/2841, вартістю 1200 гривень, та повідомив що в подальшому перфоратор поверне, достовірно знаючи про те, що не буде його повертати.

Після чого, ОСОБА_6 , не усвідомлюючи те, що у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на заволодіння його майном, добровільно передав останньому перфоратор «Енергомаш» ПЕ-2542В, серійний номер OR-UK 130128/2841.

В подальшому ОСОБА_4 , утримуючи при собі викрадене майно з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим завдавши своїми злочинними діями потерпілому майнову шкоду в сумі 1200 гривень.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 , що виразилися у повторному незаконному заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство) кваліфікуються за ч. 2 ст. 190 КК України.

Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 , усвідомлюючи те, що з 24.02.2022 Указом Президента України за № 64/2022 введено на території України воєнний стан, вчинив кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.
Так, 24.06.2022 року о 14 годині 39 хвилин ОСОБА_4 , знаходячись у приміщенні магазину ТОВ «АТБ-маркет», що розташований за адресою м. Дніпро, пр. Івана Мазепи, 51Д, побачив візок для продуктів, в якому знаходилась сумка, в якій був мобільний телефон марки «Donod», модель «D908», що належить ОСОБА_7 і в цей час в нього виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

В той же день, близько 14 години 40 хвилин, ОСОБА_4 , реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиняючи злочин повторно, в умовах воєнного стану, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи їх настання, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає і вони є таємними, підійшов до візка для продуктів, в якому знаходилась сумка ОСОБА_7 , після чого взяв з вищевказаної сумки мобільний телефон «Donod», модель «D908», що належить ОСОБА_7 , вартість якого згідно висновку судового експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи № 2945-22 від 29.06.2022 складає 574 грн. 80 коп.

Заволодівши викраденим майном ОСОБА_4 з місця злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду в розмірі 574 грн. 80 коп.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що виразилися у повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи своє клопотання, слідчий вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки у підозрюваного відсутні будь-які соціальні важелі впливу, які б могли стримати його від спроби переховуватися від органу досудового розслідування або суду, він може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадження, так як під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, підозрюваному стане відомо дані, щодо свідків та потерпілих, їх місце проживання, номера мобільних телефонів, також, оскільки підозрюваний раніше засуджений за вчинення корисливих злочинів, судимість за які не знята та не погашена в передбаченому законом порядку, не має постійного джерела доходу, тому існує ризик вчинення нового злочину.
Заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання та просив його задовольнити, думку підозрюваного, який визнав факт вчинення ним зазначених кримінальних правопорушень, та заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне його задовольнити з огляду на наступне.
У судовому засіданні встановлено, що СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000289, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України,.
19 серпня 2022 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень.
У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , неодружений, дітей на утримання не має, раніше засуджений 29.11.2021 року Ленінським районним судом за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді 4 років позбавлення волі з іспитовим строком в 3 роки. Іспитовий строк не закінчився.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Виходячи із наявних та наданих слідчому судді доказів, зокрема, протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . ОСОБА_10 , протоколу допиту потерпілого від 25.06.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.06.2022 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя, доходить висновку, що вказані вище докази у їх сукупності дають підстави стверджувати про обґрунтованість пред`явленої в межах даного кримінального провадження підозри ОСОБА_4 .

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої останньому підозри.
Слідчий суддя вважає причетність підозрюваної особи до вчинення вказаних кримінальних правопорушень достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування обмежувального заходу.
Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: з урахуванням того, що ОСОБА_4 є неодруженим, дітей не має, тобто не має стійких соціальних зв`язків, та усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також незаконно впливати на потерпілих і свідків, та враховуючи, що підозрюваний офіційно не працює, не має стабільного доходу, має не зняту та не погашену судимість за корисливі злочини, для забезпечення засобів власного існування ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.
У справі Москаленко проти України, Європейський суд з прав людини зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті Суд нагадує, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Слідчий суддя вважає, що в даному випадку доведеність вищевказаних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам протиправної поведінки підозрюваного, а при обранні відносно останнього менш суворого запобіжного заходу, останній із високою долею ймовірності може вчинити нове кримінальне правопорушення.
Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, наявність вищевказаних ризиків та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 104 000 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, яка може бути внесена до закінчення строку дії даної ухвали, у разі внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за їх першою вимогою, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, суду, повідомляти слідчому, прокурору, суду про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 202 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 3 ДРУП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000289, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 17.10.2022 року.
Одночасно визначити заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 104 000 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області (рахунок: UA0017442; отримувач: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області; банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ; код отримувача: 26239738).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за їх першою вимогою, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, суду, повідомляти слідчому, прокурору, суду про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі установи виконання покарання.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи виконання покарання негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі його неявки за викликом до слідчого чи прокурора, слідчого судді або суду без поважних причин або не повідомлення про причини своєї неявки, порушення ним обов`язків, покладених даною ухвалою слідчого судді, застава звертається на користь держави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Ленінського районного суду ОСОБА_1
м. Дніпропетровська

З ухвалою ознайомлений, копію ухвали отримав підозрюваний _________ ОСОБА_4
«19» серпня 2022 року.