Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/1720/22
У Х В А Л А
24.03.2022 року м.Виноградів

Слідчий суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Виноградів, клопотання т.в.о. начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000092, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Т.в.о. начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000092, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 23 березня 2022 року до ч/ч ВП №1 Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області, надійшло повідомлення про те, що 23.03.2022 року о 22 год. 20 хв. в міжнародному пропуску "Вилок" під час проходження прикордонного контролю на виїзд з Україну прибув громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , приховав від представників прикордонної служби той факт, що являється громадянином України та надав як підстав перетину державного кордону посвідчення на повернення іноземцю з вигаданими анкетними даними на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження LEBANESE, з QR кодом, печаткою EMBASSY OF LEBANESE та підписом Ali Daher, яке нібито зареєстроване та видане № 07/2022. В ході проведення перевірки у працівників пункту пропуску виникли сумніви щодо його дійсності.

23 березня 2022 року дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 , в період часу з 22 години 10 хвилин по 22 годину 35 хвилин, проведено огляд місця події службового приміщення КПП «Вилок», що за адресою смт. «Вилок», вул. Раковці, 142, Берегівського району, Закарпатської області, в ході якого було виявлено та вилучено: посвідчення на повернення іноземцю з вигаданими анкетними даними на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження LEBANESE, з QR кодом, печаткою EMBASSY OF LEBANESE та підписом Ali Daher, яке нібито зареєстроване та видане № 07/2022, яке 24 березня 2022 року, постановою т.в.о. начальника сектору дізнання сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_3 визнано речовими доказами по кримінальному провадженні 0000092.

У відповідності до норм ч. 1 ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частина 2 вказаної статті вказує на те, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: пункт 1) використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі сліди, пункт 3) є предметом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 168 тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Також встановлено, що посвідчення на повернення іноземця з вигаданими анкетними даними на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження LEBANESE, з QR кодом, печаткою EMBASSY OF LEBANESE та підписом Ali Daher, яке нібито зареєстроване та видане № 07/2022, і є предметом кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди, а тому є речовим доказом на який необхідно накласти арешт, з метою подальшого проведення технічної експертизи документів та інших слідчих дій.

Тобто, вилучені в ході огляду місця події речі є тимчасово вилученим майном.

Отже, виходячи з норм кримінального процесуального права, під час розслідування кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказаний предмет, з метою збереження його як речового доказу.

Т.в.о. начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак подав клопотання, у якому просить у зв`язку із значною завантаженістю розглянути клопотання про арешт майна без його участі вказане клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (ч.1 ст.170 КПК).

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; (п.1 ч.2 ст.170 КПК).

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК).

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів (ч.10 ст.170 КПК).

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого, що майно, зазначене у клопотанні про арешт мана є предметом вчинення кримінального правопорушення, та з метою запобігання його подальшого відчуження, зникнення, втраті чи частковому знищенню на нього необхідно накласти арешт.

За таких обставин клопотання про накладення арешту на майно є підставним та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 369-376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно посвідчення на повернення іноземця з вигаданими анкетними даними на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження LEBANESE, з QR кодом, печаткою EMBASSY OF LEBANESE та підписом Ali Daher, яке нібито зареєстроване та видане № 07/2022, яке було вилучено під час огляду місця події службового приміщення КПП «Вилок», що за адресою: смт. «Вилок», вул. Раковці, 142, Берегівського району, Закарпатської області та зберігається при матеріалах кримінального провадження № 0000092.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Копію ухвали невідкладно надати слідчому, та невідкладно надіслати власнику арештованого майна.

На ухвалу слідчого судді відповідно до п.2 ч.1, п.3 ч.2 ст.395 КПК України може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, в порядку передбаченому ст.382 КПК України, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1