СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1657/22
ун. № 759/6522/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 про участь підозрюваного ОСОБА_4 у розгляді клопотання про продовження строків тримання під вартою в кримінальному провадженні № 0002803 від 22.06.2018 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч.3 ст. 15, ч. 3 ст. 190, ч.4 ст.190 КК України, поза межами скляної кабіни в залі судового засідання,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні суду перебуває клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київської області ОСОБА_7 про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_4
22.06.2022 року на адресу суду засобами електронного зв`язку від захисника ОСОБА_6 надійшло клопотання про перебування підозрюваного поза межами скляної кабіни в залі судового засідання.
В обґрунтування клопотання сторона захисту посилається на рішення Європейського суду з прав людини, у яких визнано, що перебування заявника в скляній кабіні становить порушення статей 3, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція). Також зазначає, що відсутні правові підстави тримати підозрюваного ОСОБА_4 під вартою у скляному боксі, який перешкоджає останньому брати ефективну участь у розгляді справи та спілкуванню із захисниками та не має можливості в повному мірі отримувати правову допомогу у зв`язку з тим що захисники приймають участь у судовому засдання у режимі відеоконференціїї .
В судовому засіданні підозрюваний підтримав клопотання свого захисника-адвоката ОСОБА_6 .
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 наполягав на задоволенні клопотання.
Прокурор заперечував щодо задоволення даного клопотання.
Заслухавши думку учасників, вивчивши матеріали клопотання в межах вирішуваних питань, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до положень статті 350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.
Відповідно до ч.1ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з положеннями ст.318 КПК України судове засідання відбувається у спеціально обладнаному приміщенні - залі судових засідань.
Згідно з ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 27 квітня 2022 року суд продовжив строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 з визначенням розміру застави до 25 червня 2022 року включно.
Запобіжний захід у виді тримання під вартою завжди пов`язаний з обмеженням основних прав та свобод людини та громадянина, гарантованих Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, серед яких свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, недоторканість особи.
Відповідно до п.11 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Державної судової адміністрації України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 року №613/785/5/30/29/67/68, у залі судового засідання місце для тримання обвинувачених (підсудних), засуджених обладнується загородженнями відповідно до вимог ДБН (Державних будівельних норм України В.2.2-26:2010 «Будинки і споруди. Суди» (п. 9 вказаної Інструкції)).
Згідно вимог п. 3.16 Наказу МВС від 20.01.2005 року №60 дск, з урахуванням подальших змін, у залі судового засідання підсудні (обвинувачені) особи розміщуються за стаціонарним металевим загородженням або загородженням з органічного скла на лавах.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Згідно із загальними принципами застосування ст. 3 Конвенції щодо утримання підозрюваних у скляних кабінах чи огорожах під час судових засідань, сформульованими у прецедентній практиці ЄСПЛ, стаття 3 Конвенції містить абсолютну заборону катування та нелюдського чи такого, що принижує гідність, поводження або покарання.
Порівнюючи обставини цього судового засідання з фактами справ Європейського суду з прав людини, на які посилається сторона захисту, зокрема «Ярослав Бєлоусов проти Росії», «Ходорковський проти Росії», "Свинаренко та Сляднєєв проти Росії", суд звертає увагу на низку відмінностей.
Так, вид і форма скляної кабіни є такою, що дозволяє підозрюваним, обвинуваченим безперешкодно спілкуватись із захисником та отримувати правову допомогу, передавати документи, спілкуватись з іншими учасниками кримінального провадження та судом.
Підозрюваний перебуває один та має достатньо місця для того, щоб розкласти документи та робити необхідні нотатки.
Захисник має право знаходитись у безпосередній близькості з місцем утримання підозрюваного, обвинуваченого та має можливість спілкуватися з підзахисними, при чому інші учасники кримінального провадження та служба конвою перебувають на відстані, що забезпечує можливість підозрюваному конфіденційно спілкуватися зі своїм захисником та отримувати правову допомогу.
Також захисник та підозрюваний мають право спілкуватись як безпосередньо в ході розгляду справи, так і заявляти клопотання про оголошення перерви для такого спілкування.
Таким чином, стороною захисту не наведено переконливих аргументів, які б указували на те, що умови перебування підозрюваного в даному судовому засіданні суперечать статтям 3,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
За таких обставин суд дійшов висновку, що факт перебування підозрюваного ОСОБА_4 під час кримінального провадження в скляній кабіні не включає елемента приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, не спричиняє йому страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню, не порушує право підозрюваного на захист та справедливий суд, оскільки підозрюваний має можливість безперешкодного спілкування із захисником, в тому числі в ході судового засідання, має можливість робити нотатки та записи, необхідні для реалізації вказаного права.
Також суд зазначає, що у рішенні у справі «Рамішвілі та Кохреїдзе проти Грузії» ЄСПЛ вказував, що слід брати до уваги міркування безпеки, оскільки безпека в залі суду є умовою справедливого судового розгляду.
Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку, що такий захід безпеки, як перебування підозрюваного в скляній кабіні, є пропорційним обмеженням його прав як особи, що утримується під вартою, здійснюється відповідно до закону, не порушує їх право на захист, переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві.
Враховуючи дані обставнини, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про надання дозволу на перебування підозрюваного під час судового засідання в залі суду без знаходження поруч зі своїм захисником поза межами скляної кабіни, задоволенню не підлягає, оскільки підозрюваний має перебувати поряд зі своїм захисником під час розгляду клопотання, а у зв`язку з тим, що захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 знаходяться поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та судове засідання здійснюється в режимі відео конференції за допомогою додатку «EasyCon, у зв`язку з чим дане клопотання задоволенню не підлягає.
Враховуючи наведене, керуючись ст.ст.193 ,369 КПК України, слідчий суддя ,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 про участь підозрюваного ОСОБА_4 у розгляді клопотання про продовження строків тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000522 перебувати в залі судового засідання за межами скляної кабінки- відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1