Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
18.07.22 1-кп/394/48/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2022 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
в складі судді - ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
за участю прокурора: ОСОБА_3
захисника: ОСОБА_4
обвинуваченого: ОСОБА_5
розглянувши в режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні колегії суддів Новоархангельського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.
Ухвалою судді від 29.03.2022 року кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.
23.03.2022 року кримінальне провадження призначено до судового розгляду.
15.07.2022 року на електрону адресу суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого про зміну його підзахисному міри запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки є ризики стосовно стану здоров`я та життя останнього та він має сталі соціальні зв`язки.
18.07.2022 року прокурор надіслав до суду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, оскільки строк його тримання під вартою закінчується та до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин, на теперішній час не зникли ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, а саме останній може переховуватись від суду та незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, інші запобіжні заходи не можуть запобігти зазначеним ризикам.
Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлюються певні особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки на території України діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, і головуюча суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці, що унеможливлює її участь в судовому провадженні та беручи до уваги ту обставину, що до закінчення строку тримання під вартою обвинуваченого колегіально розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою неможливо, суд дійшов висновку про необхідність вирішення питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою суддею зі складу колегії суддів ОСОБА_1 одноособово.
Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення заявленого прокурором клопотання, клопотали змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши кримінальне провадження, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченогозапобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

В розумінні ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, викладеним у частині першій цієї статті.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу судом перевіряється факт того, що ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та його продовження, не зменшились та продовжують існувати.
Частиною 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
В даному кримінальному провадженні відносно обвинуваченого було обрано та продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою. Строк тримання під вартою закінчується 22 липня 2022 року. Одне із кримінальних правопорушень, в яких обвинувачується ОСОБА_5 відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.
Відповідно до рішення ЄСПЛ «Волосюк проти України» тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обраний стосовно обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою, з урахуванням наведених ризиків, на думку суду, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Виходячи із приписів ст. 178 КПК України суд приходить до висновку, що заявлені ризики, а саме, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та вчинити нові кримінальні правопорушення, зазначенні у пунктах 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зникли та продовжують існувати.
З огляду на вмотивоване, враховуючи мету і підстави продовження запобіжного заходу, суд приходить до висновку про необхідність продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як прокурором доведено наявність ризиків, що дають підстави суду вважати, що у разі зміни чи скасування обраного запобіжного заходу, вказане не забезпечить належного виконання останнім його процесуальних обов`язків і розгляд даної справи на даний час завершити неможливо.
Разом з тим суд не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника підтримане обвинуваченим про зміну запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід, оскільки це не забезпечить виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 184, 194, 197, 199, 331, 369, 370, 371, 372 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити громадянину України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 16 вересня 2022 року включно.
В задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт відмовити.
Копію ухвали негайно направити до Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» до виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 /п`яти/ днів.

Суддя: