19.07.22
Справа №469/354/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2022 року смт.Березанка
Слідчий суддя Березанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
встановила:

Прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене при огляді місця події 18 липня 2022 року, а саме:
-автомобіль марки «Volkswagen» моделі «Crafter», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .
-бензопила марки «GRUNHELM - 3500W»,
-зрізані стовбури дерев діаметром від 3 см. до 13 см.
Прокурор посилається на наявність достатніх даних про те, що зазначені у клопотанні речі використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, а під час подальшої експлуатації можуть зазнати конструктивних змін унаслідок змін та заміни внутрішніх деталей, а також знищення самої техніки та стовбурів дерев, що може негативно вплинути на хід і результати досудового розслідування, та що іншим способом довести обставини, які підлягають доведенню у кримінальному провадженні неможливо, та необхідність збереження речових доказів, проведення у кримінальному провадженні необхідних судових експертиз.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повино бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У порушення вимог ст.171 КПК України у клопотанні не викладено сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що зазначене майно є доказом кримінального правопорушення, а саме обставини, які свідчать про визначене у ч.1 ст.246 КК України місце порубки та можливий розмір завданої шкоди (не зазначено кількість (обсяг) стовбурів дерев, діаметр кожного зі стовбурів, їх належність до живої деревини чи сухостою, що є необхідним для розрахунку завданої шкоди за таксами, встановленими постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. N 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", або про інші обставини, які можуть свідчити про завдання істотної шкоди навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
Відсутнє обгрунтування необхідності залишення майна, у тому числі транспортного засобу і бензопили, на території відділення поліції.
Крім того, у частині переліку майна, що належить арештувати, не зазначено кількості (обсягу) стовбурів дерев, тобто у цій частині клопотання є неконкретним.
Згідно з вимогами ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляєухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.171, 172, КПК України,
постановила:
Клопотання повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити прокурору строк тривалістю 72 години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Суддя: