справа № 361/322/22
провадження № 1-кс/361/444/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 червня 2022 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участю:
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Броварського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000076 від 11 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Баришівка, Київської області, українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не маючого на утриманні малолітніх дітей, не депутат, не інвалід, не адвокат, раніше судимий:

- вироком Баришівського районного суду Київської області від 05.08.2009 року за ч. 2 ст. 289 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 5 років, у подальшому на підставі ст. 104 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки;

- вироком Переяслав Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20.02.2017 року за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ст. 75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки

В С Т А Н О В И В:
01 червня 2022 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого, погодженого з прокурором, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000076 від 11 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
Суд перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думку підозрюваного, захисника та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184,199 КПК України.
В обгрунтування слідчий посилається на те, що слідчим відділом Броварського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000076 від 11 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогог ч. 2 ст. 121 КПК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10 січня 2022 року приблизно о 20 годині 00 хвилин, у ОСОБА_4 , який перебував за адресою фактичного проживання своєї дружини ОСОБА_8 : АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виник умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень своїй дружині ОСОБА_8 .

Цього ж дня приблизно о 20 годині 15 хвилин, перебуваючи в кімнаті вказаної квартири та будинку, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_8 , яка в той час перебувала поруч з ним, та наніс їй близько десяти ударів руками по обличчю. Від отриманих ударів потерпіла втрачала рівновагу та падала на підлогу, але відразу піднімалась. Не зупиняючись на досягнутому та продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 продовжував наносити удари руками, а також почав бити ногами по ногам, сідницям та куприку ОСОБА_8 .

Після чого ОСОБА_4 , вважаючи свій злочинний умисел доведеним до кінця, пішов до кухні де почав вживати алкогольні напої.

Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 померла на місці.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть від 11.12.2022 року № 12 смерть потерпілої настала в наслідок крововтрати, множинних переломів з розривами легень, закритої травми грудей. Дані тілесні ушкодження могли утворитись від нападу з використанням тупого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкоджень.

11 січня 2022 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000076 від 11 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України.
Ухвалою слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 04 березня 2022 року продовжено підозрюваному ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання від вартою строком до 11 квітня 2022 року та постановлено утримувати його в Державній установі Київський слідчий ізолятор Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: м.Київ, вул. Дегтярівська, 13.
08 квітня 2022 року ухвалою слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_9 продовжено підозрюваному ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання від вартою строком до 06 червня 2022 року та постановлено утримувати його в Державній установі Київський слідчий ізолятор Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: м.Київ, вул. Дегтярівська, 13.
Ухвалою слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області строк досудового розслідування у зазначеномсу провадженні було продовжено до шести місяців до 11 липня 2022 року.
Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального порушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами.
Метою продовження застосування запобіжного заходу слідчий і прокурор вважають ризики, передбачені п. 1, 2, 5 ст. 177 КПК України, а саме:
-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування від органу досудового розслідування та суду з метою переховуватись від слідства і суду з метою уникнення кримінального покарання;
- згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 вчинив злочин пов`язаний із застосуванням насильства та може незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки гарно знайомий з ними, потерпіла та свідки надають показання про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, таким чином підозрюваний без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зможе впливати будь-яким чином (фізичний чи психологічний тиск) на свідків та потерпілу, щоб останні змінили показання, а підозрюваний ухилився від відповідальності у даному кримінальному провадженні;
- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності - за ч. 2 ст. 289, вироком Баришівського районого суду від 05 серпня 2009 року був засуджений до покарання у вигляді п`яти років позбавлення волі, у подальшому на підставі ст. 104 КК України - звільнений від покарання з іспитовим строком два роки; за ч. 3 ст. 185 КК України, вироком Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 20 лютого 2017 року засуджений до покарання у вигляді позбавлення волі строком на три роки, та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком два роки; однак будь-якого превентивного впливу на нього застосування ст. 75 КК України не здійснило, та він знову вчинив тяжкий злочин, що вказує, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Орган досудового розслідування зазначає, що строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не можливо завершити до 06 червня 2022 року, і необхідно провести ряд слідчих і процесуальних дій зазначених в клопотанні.
Так, проведення вказаних слідчих дій та інших процесуальних дій потребує додаткового часу з огляду на особливу складність провадження, та їх результати матимуть доказове значення під час судового розгляду у кримінальному провадженні. Окрім того, отримати висновків видалося неможливим оскільки в країні введено воєнний стан відповідно до Указу Президента України № 64/ 2022 Про ведення воєнного стану в Україні та Закону України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 травня 2022 року.
На переконання органу досудового розслідування більш м`які запобіжні заходи, на думку слідства, не зможуть запобігти ризикам зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення заявленого клопотання, просив відмовити в задоволенні клопотання чи обрати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із обмеженням волі. Захисник вважає, що ризики на які посилається прокурор не доведені на що він вже неодноразово звертав увагу.
Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні.
Заслухавши прокурора та його захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк понад п`ять років.
Окрім того, матеріали клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою містять докази того, що ОСОБА_4 раніше судимий.
Перевіряючи обгрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав гни (рішення Нечипорук і Йонкало проти України) відповідно до якої обгрунтована підозра означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Доводи підозрюваного та сторони захисту про непричетність до події злочину не свідчать про безумовну необґрунтованість підозри і свідчать лише про іншу версію подій, обстоювану на свій захист, що підлягає перевірці в ході досудового розслідування.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Раnchenko v. Moldova (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Вессіеу v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).
Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працює, раніше був неодноразово судимим.
З матеріалів провадження вбачається, підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів дія запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд, приходить до висновку, що є достатні підстави для продовження щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадії досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу обґрунтовується і тим, що ОСОБА_4 не одружений та не має стійких соціальних зав`язків, неодноразово судимий.
Таким чином, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігання ризикам, суд вважає, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.
Продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції Ради Європи від 04.11.1950 року Про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.
Доведені слідчим та прокурором ризики за п.1, та п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.
Таким чином судом встановлено наявність ризику визначеного п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.
Крім того, враховуючи положення частини 4 статті 183 КПК України, а саме те, що злочини у даному кримінальному провадженні було вчинено із застосуванням насильства або погрозою його застосування, слідчий суддя не визначає розмір застави відносно підозрюваного.
З урахуванням наведеного слідчий суддя вважає, що підозрюваному ОСОБА_4 необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу, який не перевищує визначеним строкам досудового розлідування.
Керуючись статтями 177-179, 184, 193-194, 196, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 11 липня 2022 року включно та утримувати його в Державній установі Київський слідчий ізолятор Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1