Справа № 202/2745/22
Провадження № 1-кс/202/2178/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя

Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000294 від 12.06.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Магадан, Російської Федерації, неодруженому, непрацюючому, раніше судимому, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

14.06.2022 слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що у провадженні СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 12.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000294, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 12 червня 2022 року близько 13:00 години, знаходився поблизу будинку №2 по вул. Холодильна у м. Дніпро, де побачив раніше знайому йому малолітню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у руках якої знаходився мобільний телефон марки «Realmi». Помітивши вказаний телефон,у ОСОБА_6 , раптово виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), а саме мобільного телефону, який він визначив предметом свого злочинного посягання.

Так, знаходячись у вказаному місці та у вказаний час, ОСОБА_6 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, усвідомлюючи протиправний характер своїх злочинних дій та достовірнознаючи, що його незаконні дії будуть відкритими для потерпілої та оточуючих, передбачаючи суспільно - небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, розуміючи, що на усій території України введено воєнний стан, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, діючи відкрито, умисно, підійшов до малолітньої ОСОБА_8 , та знаходячись навпроти останньої, шляхом ривку вихопив із її рук мобільний телефон марки «Realmi».
Далі, доводячи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене в умовах воєнного стану, до кінця, ОСОБА_6 , утримуючи при собі викрадене майно, а саме мобільний телефон марки «Realmi», що належить малолітній ОСОБА_7 , з місця вчинення кримінального правопорушення втік, тим самим спричинивши малолітній потерпілій майнову шкоду на суму 3078 гривень.
Таким чином, умисні дії ОСОБА_6 , які виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
12.06.2022 слідчим СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку ст. 208 КПК України.
13.06.2022 слідчим СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_10 вручено ОСОБА_6 письмове повідомлення про підозру, у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у скоєнні злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженнями доказами та матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, яке згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких та карається позбавленням волі на строк до 10 років, у зв`язку з чим до нього відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи викладене просив слідчого суддю обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб з визначенням розміру застави.

У судовому засіданні прокурор та слідчий доводи клопотання підтримали у повному обсязі та наполягали на його задоволенні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_5 пояснили, що підозра є необґрунтованою, так як ОСОБА_6 не викрадав телефон у малолітньої ОСОБА_7 , а вона сама надала йому телефон. Щодо ризиків зазначили, що вони є припущеннями сторони обвинувачення. Крім того зазначили, що ОСОБА_6 неофіційно працює на автомийці та його щоденний дохід складає приблизно 300-1500 грн. Просили у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши доводи, якими обґрунтовується клопотання, а також документи надані стороною обвинувачення у, які містяться у матеріалах справи, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів справи слідчим суддею встановлено, що СВ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000294 від 12.06.2022 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

13.06.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, за викладених вище обставин.

Виключною метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час вирішення питання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховую, що в матеріалах клопотання є достатньо фактів та інформації для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, а саме дані протоколу прийняття заяви про вчинене правопорушення від ОСОБА_11 ; дані огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 ; дані протоколу огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 , приміщення будинку, в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Realmi» у корпусі сірого кольору, що належить малолітній ОСОБА_7 ; дані протоколу допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_7 ; дані протоколу допиту законного представника малолітньої потерпілої ОСОБА_11 ; дані протоколу допиту малолітнього свідка ОСОБА_12 ; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_13 тощо.

Проте слідчий суддя наголошує, що лише цієї умови недостатньо для обрання запобіжного заходу і враховує, що у судовому засіданні прокурором та слідчим доведене, що обґрунтовано існує ризик вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, так як ОСОБА_14 раніше судимий за вчинення злочину проти власності. Офіційно не працює, а отже немає сталого доходу, що дає підстави виявити ті характерні ознаки, які підкріплюють твердження про небезпеку вчинення підозрюваним спроб вчинити інший злочин.
Крім того, обґрунтовано існує ризик впливу ОСОБА_6 на малолітню потерпілу за провадженням, так як він був співмешканцем її матері ОСОБА_11 , що дає можливість ОСОБА_6 шляхом умовлять вплинути на неї з метою надання останньою необхідних йому показань.
Що стосується ризику того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, вважаю, що на даній стадії кримінального провадження він є обґрунтованим, так як ОСОБА_6 не має сталих соціальних зв`язків у місці постійного проживання, що дає йому змогу у будь-яких час змінити місце проживання з метою переховування.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3 постанови Пленуму ВСУ від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строку тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства», запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, у тому числі: середній вік та нормальний стан здоров`я підозрюваного, соціальні зв`язки ОСОБА_6 за місцем мешкання; майновий стан; відсутність повідомлень про підозру у інших кримінальних провадженнях, але наявність судимості, приходжу до висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи викладене, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

При цьому слідчий суддя зазначає, що відповідно до даних протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 12.06.2022 ОСОБА_6 був фактично затриманий 12.06.2022 о 14 год. 50 хв., а отже строк дії запобіжного заходу відраховується саме з 12.06.2022.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання щодо обрання ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, приходжу до висновку про визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

При визначені розміру застави слідчим суддею проаналізовано показанням ОСОБА_6 , що він має приблизний неофіційний дохід у розмірі 300-1500 грн. щоденно, і це дає підстави вважати, що визначений розмір застави не є завідомо непомірним для ОСОБА_6 .

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілою за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_6 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193,194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)» підозрюваному ОСОБА_6 , для розслідування кримінального провадження №0000294 від 12.06.2022 на строк 60 (шістдесят) днів, а саме з 12 червня 2022 року по 10 серпня 2022 року.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 11.08.2022 року о 00 год. 00 хв., якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 86 835 грн. 00 коп. (вісімдесят шість тисяч вісімсот тридцять п`ять грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілою за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити до ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1