Справа № 932/2465/22
Провадження № 1-кс/932/1243/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, освіта середня, одруженого 08.12.2016, маючого дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Фрунзенського районного суду м. Харкова за ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі, звільнено 29.05.2019,
в межах кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000658 від 12.05.2022 за ч.4 ст.185 КК України, -,

В С Т А Н О В И В:
до слідчого судді звернувся слідчий СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , 11.05.2022 з метою таємного викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, проник у квартиру за адресою: АДРЕСА_3 звідки намагався викрасти телевізор та дві плойки, проте був затриманий. Дії підозрюваного кваліфіковані за ч.2ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру та щодо нього існують ризики переховування від органів досудового розслідування або суду, незаконного впливу на потерпілого, продовження вчинення кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, у клопотанні слідчий просить визначити заставу у розмірі сімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, навела пояснення, аналогічні фабулі клопотання. Зазначила, що підозрюваний, хоч і зареєстрований внутрішньо-переміщеною особою проте вказує, що не отримує допомоги від держави, отже не має законного доходу. ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину підчас воєнного стану, у м. Дніпрі, яке його гостинно прихистило на час проведення у м. Харків безпосередніх бойових дій.

Підозрюваний підозру визнав частково, зокрема визнав факт проникнення у житло та спробу викрасти телевізору та плойок, проте вказав, що двері у квартиру були відчинен, замків він не відмикав.

Щодо запобіжного заходу вказав, що він є внутрішньо переміщеною особою, півтора місяці проживає в м. Дніпро, офіційно знімає квартиру. Проживає разом із дружиною та дитиною. Дружина працює, він став на облік як внутрішньо переміщена особа, допомоги від держави не отримує. Просив обмежитися домашнім арештом.

Захисник вказав на невмотивованість ризиків, зокрема підозрюваний не переховується, продовжити злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 неможливо, просив обмежитися домашнім арештом.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисника дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 12.05.2022, за №0000658, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

12.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднано із проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення слідчим надано наступні докази:

- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення, протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 у яких остання вказує про спробу викрадення із квартири її сестри телевізора та двох плойок;

- протоколами огляду місця події та викраденого майна;

- протоколи допиту свідків працівників УПП у Дніпропетровській області, які виявили ОСОБА_4 безпосередньо після вчинення злочину та затримали його до приїзду слідчого, застосувавши кайданки;

- постанова про призначення експертизи та відповідний висновок за яким, п`ять слідів пальців рук, вилучених з поверхні телевізора та дзеркала шафи-купе належать особі, дактилограма якої заповнена на ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Доводи сторони захисту про те, що двері були відкритими не впливають на кваліфікацію та на даному етапі не беруться слідчим суддею до уваги.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Ризик переховування обґрунтовано тяжкістю покарання, яке загрожує підозрюваному, попередньою судимістю, близькістю Дніпропетровської області до тимчасово окупованих територій.

Проте у клопотанні стороною обвинувачення не враховано наявність у підозрюваного досить міцних соціальних зв`язків (дружити та дитини), що підозрюваний проживає в орендованій, на підставі договору, квартирі.

Крім того підозрюваного виявлено безпосередньо після вчинення злочину 12.05.2022 та у цей же день повідомлено йому про підозру. При цьому 13.05.2022 на 11:00 год. він з`явився для повідомлення про підозру та о 14:30 год. для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Викладене свідчить про малоймовірність ризику переховування. Очевидно, що із цим погоджується і сторона обвинувачення, адже підозрюваного не було затримано 12.05.2022, безпосередньо після вчинення злочину.

З цього приводу слідчий суддя звертає увагу сторони обвинувачення на доктрину venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується на римській максимі - «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці), яка широко застосовується Верховним Судом.

Також слідчий суддя роз`яснює стороні обвинувачення принцип належного урядування, який застосовується Європейським судом з прав людини, в тому числі й у справах проти України та Верховним Судом та за яким, зокрема, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Відпускаючи підозрюваного фактично з місця вчинення злочину, а потім звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за мотивами можливості переховування стороною обвинувачення допущено суперечливу поведінку та недотримано принципу належного урядування. Тим більше, що було перевірено наявність у підозрюваного соціальних зв`язків.

Ризик можливого впливу на потерпілу мотивовано виключно обізнаністю підозрюваного з її анкетними даними. Вказаної обставини недостатньо для висновку про обґрунтованість ризику.

Крім того дані потерпілої, яка проживає за іншою, аніж місце злочину, адресою, відкриті слідчим, шляхом долучення до клопотання про обрання запобіжного заходу протоку допиту особи. Якщо слідчий вважав можливим незаконний вплив на таку особу, він міг би приховати відповідні дані. У даному ж випадку можна припустити, що дані про особу повідомлено з метою створення мотивації наявності ризику.

Можливість впливу на свідків, якими вказано лише поліцейських, виключається.

Можливість продовження вчинення кримінального правопорушення мотивовано тим, що «в ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваний може продовжити вчинювати кримінальне провадження».

З огляду на наведене, слідчий суддя рекомендує слідчому та прокурору уважніше ставитися до складення та погодження процесуальних документів та враховувати, що вони несуть відповідальність за свої дії.

Незважаючи на фактичну відсутність мотивування ризику продовження вчинення кримінального правопорушення, враховуючи попередню судимість підозрюваного за корисливий злочин, слідчий суддя вважає наявним ризик можливого вчинення інших кримінальних правопорушень.

Враховуючи, що ймовірність реалізації ризику переховування є низькою, ризик вчинення інших корисливих злочинів може бути виключено перебуванням підозрюваного на домашньому арешту, вістуні підстави для застосування найбільш суворого запобіжного заходу у даному випадку.

При цьому, враховуючи запровадження в Україні воєнного стану та обстановку в м. Дніпро, підозрюваному слід забезпечити можливість відвідувати укриття підчас сигналу «Повітряна тривога».

Промову прокурора про цинічність діяння слідчий суддя не може взяти до уваги, адже він не вирішує питання призначення покарання, а обмежується з`ясуванням обставин, передбачених у статтях 177, 178 КПК України.

Слідчий суддя звертає увагу сторони обвинувачення на приписи ч.1 ст. 183 КПК України за якими тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Також слідчий суддя звертає увагу на приписи останнього речення ч.2 ст.177 КПК України за якими слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В порушення вказаних приписів клопотання не містить мотивів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 у певний період доби, а саме заборонити залишати вказане житло без дозволу слідчого, прокурора чи суду, за винятком переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до житла.
ОСОБА_4 зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками в межах даного кримінального провадження.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Строк дії ухвали до 12.07.2022.
Повний текст ухвали складено та оголошено 17.05.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1