Справа № 461/2131/22
Провадження № 1-кс/461/4537/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.10.2022 року. м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
за участю:секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
Окрім цього, вважає, що слідчим ОСОБА_4 знехтувано вимогами ділової етики, до складу слідчої групи слідчих було призначено членів родини пов`язаних спільним побутом, між якими в подальшому укладено шлюбу: ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .. Старшим слідчим було визначено ОСОБА_4 , який мав керувати її діями, відповідно до п.1 ч.2 ст.39 КПК України. Тобто, відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_6 перебувала в прямому підпорядкування у члена своєї сім`ї свого цивільного чоловіка і залежала від нього, в тому числі в питання виконання вказівок, доручень, звітування за їх виконанням тощо. На теперішній час слідчий ОСОБА_4 уклав офіційний шлюб з ОСОБА_6 та вони набули статусу чоловіка та дружини. Тобто заінтересованість в результатах кримінального провадження та приховування злочинів, пов`язаних із міфічним допитом становить не тільки приватні інтереси двох осіб, але має спільний інтерес. Таким чином, наявні обставини, які викликають обґрунтовані сумніви у неупередженості ОСОБА_4 та обставини які свідчать про наявність безсумнівної заінтересованості слідчого ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_6 .
Заявник в судовому засіданні заяву про відвід слідчого підтримав повністю, з мотивів, викладених у такій, та просить таку задовольнити.
Слідчий у судовому засіданні заяву про відвід заперечив, зазначив, що всі слідчі та процесуальні дії вчинялися ним відповідно до вимог чинного законодавства. Вважає заяву необґрунтованою та безпідставною.
Заслухавши думку заявника, слідчого, дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя, приходить на наступного висновку.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Положеннями ст. 77 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, за наявності яких прокурор, слідчий, дізнавач підлягає відводу.
Так, прокурор, слідчий, дізнавач не має права брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.
Слідчий, дізнавач не має права брати участь у кримінальному провадженні якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості ( п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України). Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути мотивованим.
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 9 Конституції України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом, у даному випадку - слідчим. При цьому, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує слідчий умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності під час досудового розслідування.
Цей принцип реалізується в тому числі за допомогою встановлення у галузі процесуального права інституту відводу від участі у розгляді справи, оскільки відвід - це заява про недовіру слідчому, якому доручено проведення досудового розслідування з підстав, наявності сумнівів у його неупередженості та об`єктивності. Саме відвід є законодавчо передбаченою процедурою, яка б гарантувала сторонам незалежність, неупередженість та об`єктивність у ставленні до кожного з них, а відтак, була б гарантією реалізації цих принципів. Відвід дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості слідчого в результатах розгляду конкретної справи, навіть якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до слідчого. Дізнавач, як представник сторони обвинувачення зобов`язаний викликати довіру в учасників кримінального провадження, а тому будь-який слідчий, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений. Саме відвід є законодавчо передбаченою процедурою, яка б гарантувала сторонам незалежність, неупередженість та об`єктивність у ставленні до кожного з них, а відтак, була б гарантією реалізації цих принципів. Доводи, які наведені у заяві про відвід слідчого, містять обставини, за наявності яких слідчий підлягає відводу.
Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка слідчого, тобто те, чи виявляв слідчий упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував слідчий умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності слідчого.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з врахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності та неупередженості для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за допомогою сукупності суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретної особи, тобто чи виявляла вона упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечувала ця особа відсутність будь-яких сумнівів у її безсторонності.
ЄСПЛ у справі «П`єрсак проти Бельгії» висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду (прокурора, слідчого) слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді (прокурора, слідчого) для відсторонення його від справи. Суддя (прокурор, слідчий) вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 83 КПК України у разі задоволення відводу слідчого, дізнавача, прокурора в кримінальному провадженні повинні бути невідкладно призначені відповідно інший слідчий - керівником органу досудового розслідування, інший дізнавач - керівником органу дізнання або інший прокурор - керівником органу прокуратури.
Керуючись ст.ст. 77, 80, 81, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
Копію ухвали направити до Слідчого управління ГУ НП у Львівській області.
Повний текст ухвади виготовлено 21.10.2022 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1