Єдиний унікальний номер 389/829/22
провадження №1-кс/389/131/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 квітня 2022 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

З клопотання вбачається, що 18.04.2022 під час патрулювання інспектором СРПП відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 спільно з поліцейським СРПП відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНГІ в Кіровоградській області ОСОБА_5 на блокпосту, який розташований у м.Знам`янка на автодорозі М-30 у напрямку м.Олександрія, неподалік придорожнього комплексу «Шиномонтаж», в умовах воєнного стану, з метою перевірки документів, було зупинено автомобіль «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 .. Під час перевірки документів та відповідно до п.п.2.4 ПДР було перевірено вказаний транспортний засіб та виявлено втручання механічного характеру до ідентифікаційного номеру кузову автомобіля, а саме табличка з номером кузову була приєднана за допомогою «герметика». 18.04.2022 в період часу з 14:00 до 14.45, у ході проведення огляду місця події - відкритої ділянки місцевості, розташованої по вул.В.Голого у м.Знам`янка Кіровоградської області, було вилучено легковий автомобіль марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , з ключами запалення від автомобіля та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 . При огляді легкового автомобіля марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , на наявність vin-коду було виявлено відсутність наявності ідентифікаційного позначення номера кузову, додаткових носіїв інформації, місць їх розташування та їх відповідність даній моделі транспортного засобу. В ході огляду вказаного транспортного засобу було виявлено металеву табличку, приєднану за допомогою «герметику» на порозі передньої пасажирської дверці з маркуванням номеру кузову НОМЕР_3 , інші ідентифікаційного позначення відсутні.

Необхідність задоволення клопотання аргументована тим, що на вилученому збереглись сліди вчинення кримінального правопорушення, воно є речовими доказами, які мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, необхідне для проведення експертиз і може бути використане як доказ під час судового розгляду провадження.

Дізнавач сектору дізнання відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 до суду не з`явилась, подала заяву з проханням розглянути клопотання за її відсутності.

Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_7 та володілець ОСОБА_6 до суду не з`явились.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи викладене, з огляду на засаду диспозитивності в кримінальному провадженні, згідно з якою учасники кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що передбачені КПК, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка подала клопотання, яка при цьому належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, встановлюю наступне.

У провадженні дізнавачач сектору дізнання відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , на підставі матеріалів правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень від 18.04.2022, перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000113 від 18.04.2022, за ст.290 КК України.

Відповідно до рапорту та протоколу огляду місця події 18.04.2022 в період часу з 14:00 до 14.45, у ході проведення огляду місця події - відкритої ділянки місцевості, розташованої по вул.В.Голого у м.Знам`янка Кіровоградської області, було вилучено легковий автомобіль марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , з ключами запалення від автомобіля та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 . При огляді легкового автомобіля марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , на наявність vin-коду було виявлено відсутність наявності ідентифікаційного позначення номера кузову, додаткових носіїв інформації, місць їх розташування та їх відповідність даній моделі транспортного засобу. В ході огляду вказаного транспортного засобу було виявлено металеву табличку, приєднану за допомогою «герметику» на порозі передньої пасажирської дверці з маркуванням номеру кузову НОМЕР_3 , інші ідентифікаційного позначення відсутні.

ОСОБА_6 надав показання, відповідно до яких у вересні 2021 року в м.П`ятихатки Кам`янського району Дніпропетровської області між ним та особою на ім`я ОСОБА_8 було здійснено обмін транспортними засобами, а саме він обміняв власний автомобіль марки «BMW» на автомобіль марки «Opel Omega», д.н.з. НОМЕР_4 , 18.04.2022, коли він рухався з м.Олександрія у м.Знам`янка, його було зупинено працівниками поліції, та, у ході огляду транспортного засобу було виявлено відсутність наявності ідентифікаційного позначення номера кузову в місцях, де вони повинні знаходитись.

Згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 легковий автомобіль марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , зареєстрований за ОСОБА_7 , який проживає по АДРЕСА_1 .

Постановою від 18.04.2022 легковий автомобіль марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , з ключами від запалення до автомобіля та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 було визнано речовими доказами, долучено до матеріалів кримінального провадження №0000113 від 18.04.2022, за ст.290 КК України, та вирішено зберігати при матеріалах кримінального провадження і на території відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНГІ в Кіровоградській області.

Згідно з ч.1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно з ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України , при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися у наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Окрім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати,що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч.2 ст.168 КПК України.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. При вирішенні питання про арешт майна враховується правова підстава для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Матеріали клопотання свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

При цьому враховується наявність існування обставин можливості подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання або перетворення вилученого майна. Також при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховується правова підстава для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

За викладеного, враховуючи, що, вилучені під час огляду, автомобіль, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключ запалення відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, визнані речовими доказами, можуть бути використані як докази, необхідні для проведення слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні, у тому числі для проведення експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що, з метою забезпечення збереження речових доказів, клопотання необхідно задовольнити.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0000113 від 18.04.2022, за ст.290 КК України, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення та відчуження тимчасово вилученого майна, на:

легковий автомобіль марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_7 , АДРЕСА_1 , яким фактично користується ОСОБА_6 , АДРЕСА_2 та який зберігається на території відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області;

свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 та ключ запалення від легкового автомобіля марки «Opel Vectra», д.н.з. НОМЕР_1 , які зберігаються при матеріалах кримінального провадження,

які були вилучені відповідно до протоколу огляду місця події від 18 квітня 2022 року, шляхом заборони користування та розпорядження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно з положеннями, що закріплені в ч.1 ст.174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1