Провадження № 1-кс/127/5550/22
У Х В А Л А
Іменем України
27 червня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: ОСОБА_4 ,

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дружба Мурованокуриловецького району Вінницької області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , неодруженого, непрацюючого, раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУ НП у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_6 27.06.2022 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 .
Клопотання мотивовано тим, що СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000351 від 25.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 22 на 23 червня 2022 року у невстановлений слідством час ОСОБА_4 прийшов до будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , який належить його раніше знайомому ОСОБА_7 .

Перебуваючи в приміщенні вказаного будинку, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 під час спілкування, на побутовому ґрунті, виникла словесна суперечка. У цей час у ОСОБА_8 виник злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, взяв до рук дерев`яну лавку, яка знаходилась у цьому ж приміщенні, та діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, при цьому передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , використовуючи свою явну фізичну перевагу над потерпілим та прикладаючи фізичну силу, наніс зазначеною лавкою численні удари ОСОБА_7 в область голови, тулуба, рук та ніг, спричинивши потерпілому тілесні ушкодження, від яких він помер на місці події.

Після вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , не бажаючи бути викритим, зник з місця події.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

За підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 24.06.2022 о 21 годині 45 хвилин, в порядку ст. 208 КПК України, затримано: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Дружба Мурованокуриловецького району Вінницької області, українця, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 .
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: показами свідків, протоколом огляду місця події від 24.05.2022 домоволодіння АДРЕСА_2 , протоколом обшуку за місце проживання ОСОБА_4 , протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України та іншими матеріалами кримінального провадження.

Підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стало наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 , інкримінованого йому злочину та ризиків, визначених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинення умисного особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, ніде не працює, не має стабільного джерела доходів, а тому може в будь-який момент без зайвих труднощів покинути місце свого проживання, та під загрозою застосування суворої міри покарання може здійснити спроби переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, перебуваючи на волі ОСОБА_4 може здійснювати незаконний вплив на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, які є його односельцями, а також знищити, сховати, спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Отже, застосування жодного іншого більш м`якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, не зможе запобігти наявним ризикам, а також сприяти виконанню покладених на підозрюваного обов`язків задля дотримання розумних строків досудового слідства.
На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні зазначив про те, що під час його затримання працівниками поліції відносно нього було застосовано фізичне насильство, після чого він відчуває наслідки побоїв, які наявні і на даний момент.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.
Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000351, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з часиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
З матеріалів справи вбачається, що 25.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000351 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 22 на 23 червня 2022 року у невстановлений слідством час ОСОБА_4 прийшов до будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , який належить його раніше знайомому ОСОБА_7 .

Перебуваючи в приміщенні вказаного будинку, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 під час спілкування, на побутовому ґрунті, виникла словесна суперечка. У цей час у ОСОБА_8 виник злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, взяв до рук дерев`яну лавку, яка знаходилась у цьому ж приміщенні, та діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, при цьому передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , використовуючи свою явну фізичну перевагу над потерпілим та прикладаючи фізичну силу, наніс зазначеною лавкою численні удари ОСОБА_7 в область голови, тулуба, рук та ніг, спричинивши потерпілому тілесні ушкодження, від яких він помер на місці події.

Після вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , не бажаючи бути викритим, зник з місця події.

24 червня 2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
25 червня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішенні у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).
Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000351; протоколів допитів свідків, протоколу огляду місця події від 24.05.2022 домоволодіння АДРЕСА_2 , протоколу обшуку за місце проживання ОСОБА_4 , протоколу затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України та інших матеріалів кримінального провадження в їх сукупності; пояснень підозрюваного наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України обґрунтована.
У відповідності з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
В судовому засіданні судом встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та місце проживання, неодружений, непрацюючий, раніше не судимий.
На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Таким чином, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання їй більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Суд також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
При вирішенні питання щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а тому приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених названим Кодексом.
В той же час, частиною четвертою статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;
4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;
5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Таким чином, оскільки вчинений злочин спричинив загибель людини, а також враховуючи те, що існує ризик того, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя вважає не доцільним визначати підозрюваному розмір застави.
Крім того, як зазначено вище, підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні зазначив про те, що під час його первинного затримання працівниками поліції відносно нього було застосовано фізичне насильство, після чого він відчуває наслідки побоїв, які наявні і на даний момент.
З протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.06.2022 слідує, що 21:45 год. 24.06.2022 ОСОБА_4 був затриманий в порядку статті 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
ОСОБА_4 зазначає про те, що саме при його затриманні та в період його перебування у відділі поліції до нього було застосовано насильство, після чого він відчуває наслідки побоїв, які наявні і на даний момент.
Відповідно до частини шостої статті 206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.
Частинами сьомою та восьмою статті 206 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі. Слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються.
В судовому засіданні судом встановлено, що зовнішній вигляд підозрюваного ОСОБА_4 має задовільний стан, будь - яких видимих ознак застосування відносно нього насильства немає.
Таким чином, враховуючи задовільний зовнішній вигляд підозрюваного, однак беручи до уваги те, що на даний час відсутні відомості, що органами досудового розслідування вжиті будь-які заходи, щодо перевірки обставин, щодо застосування до підозрюваного насильства, зважаючи на викладені факти, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність зобов`язання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 , або іншоого слідчого, який здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000351 від 25.06.2022, провести дослідження обставин висловлених підозрюваним ОСОБА_4 в судовому засіданні при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, щодо застосування до нього насильства під час його затримання, та в разі наявності для цього підстав, забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_4 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 206, 208, 372, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесят) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 21:45 год. 22 серпня 2022 року.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 22 серпня 2022 року.

Доручити старшому слідчому в ОВС СУ ГУ НП у Вінницькій області підполковнику поліції ОСОБА_6 , або іншому слідчому який здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000351 від 25.06.2022, провести дослідження обставин висловлених підозрюваним ОСОБА_4 в судовому засіданні при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, щодо застосування до нього насильства під час його затримання, та в разі наявності для цього підстав, забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_4 .

Контроль за виконанням даної ухвали, в частині перевірки фактів, щодо застосування насильства до ОСОБА_4 , під час його затримання, покласти на прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя