Справа № 761/9133/22
Провадження № 1-кс/761/5163/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 травня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 001 73 від 09.04.2022, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Сокиряни Чернівецької області, громадянин України, українець, з середньою спеціальною освітою, військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 25.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст. 289 КК України, відповідно до якої підозрюваний не пізніше 13.04.2022, діючи за попередньою змовою групою осіб, маючи на меті незаконне заволодіння транспортними засобами, заволодів мото транспортом у кількості 34-ьох одиниць, після цього перевіз їх до невстановленого місця.
Слідчий вважав, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, знищити чи спотворити речі та документи, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, наполягаючи на необґрунтованості оголошеної ОСОБА_4 підозри, оскільки останній отримав мотоцикли під розписку, яку написав власноруч, зазначивши всі необхідні контактні дані. Викладене свідчить, що ОСОБА_4 правомірно отримав транспортні засоби.
Також захисник наполягала на відсутності зазначених стороною обвинувачення ризиків непроцесуальної поведінки ОСОБА_4 , оскільки останній має міцні соціальні зв`язку, є військовослужбовцем - командиром стрілецького відділення, з 2016 року захищає країну, має сім`ю та малолітню дитину на утриманні, тобто переховуватись чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню наміру не має.
Підозрюваний підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у цьому випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що не виключено, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вчинити дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , його соціальний статус, характеристику з місця служби, репутацію, наявність у підозрюваного сім`ї, малолітньої дитини на утриманні, постійного місця мешкання на території м. Києва, відсутність судимостей.

Сукупність зазначених даних, відсутність у наданих стороною обвинувачення матеріалах підтвердження ймовірності вчинення з боку підозрюваного дій, спрямованих на умисне ухилення від органу досудового розслідування або реальних намірів вдатися до таких дій приводить до висновку про несуттєву ймовірність існування вказаного вище ризику.

Крім того малоймовірними є ризики того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити злочинну діяльність, здійснювати незаконний вплив на свідків чи інших підозрюваних.

Водночас, слідчий суддя вважає, що не безпідставним є ризик того, що підозрюваний може спотворити чи знищити речі та документи, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Покарання за ч. 3 ст. 289 КК передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти зазначеним ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Враховуючи перелічене вище, слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваного не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 має міцні соціальні та сімейні зв`язки, позитивну характеристику з місця служби, постійне місце мешкання на території м. Києва, раніше до кримінальної відповідальності не притягався.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язок прибувати до слідчого СУ ГУ НП у м. Києві, яким здійснюється досудове розслідування у вказаному провадженні, за першою вимогою.

Крім того, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця перебування.

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків встановити по 25 липня 2022 року включно.

Підозрюваного письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян.
Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1