Справа № 364/310/22
Провадження № 1-кп/364/50/22
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.09.2022 року Володарський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт Володарка матеріали кримінального провадження №0000761, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.04.2022 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Надросівка Володарського району Київської області, українця, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , з середньою загальною освітою, неодруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працюючого, не військовозобов`язаного, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

встановив:

І. Формулювання обвинувачення.

07.04.2022 близько 21 години ОСОБА_5 , знаходячись в кімнаті зали за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , під час вживання алкогольних напоїв разом з ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в ході сварки на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх карність, з метою заподіяння смерті, умисно, наніс руками не менше сімнадцяти ударів в область голови та тулуба ОСОБА_7 , який від отриманих тілесних ушкоджень помер.

Смерть ОСОБА_7 настала внаслідок закритої черепно-мозкової травми голови. Виявлені у померлого ОСОБА_7 тілесні ушкодження кваліфікуються, як тяжкі тілесні ушкодження по критерію небезпеки для життя і знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням смерті.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 КК, як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

ІІ. Позиція сторони захисту та сторони обвинувачення, а також показання обвинуваченого та потерпілої.

Обвинувачений ОСОБА_5 під час судового розгляду винним себе визнав частково, пізніше визнав вину повністю, та пояснив, що 07.04.2022 ввечері, точний час не пам`ятає, знаходячись у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 під час вживання алкогольних напоїв у нього виник конфлікт на грунті неприязнених відносин з ОСОБА_7 , між ними сталась сварка, яка переросла у бійку, внаслідок чого ОСОБА_5 наніс не більше трьох ударів кулаками в область голови ОСОБА_7 , внаслідок чого останній впав на підлогу між кроваттю та шкафом. Зазначив, що ударів могло бути більше, оскільки внаслідок вживання алкогольних напоїв точно не пам`ятає кількість нанесених ударів потерпілому. Після цього викликав швидку, вийшов із кімнати, де залишився потерпілий та більше туди не повертався, жодних звуків із зали не чув. Повідомив суду, що розуміє, що вбив людину, жалкує. У судових дебатах просив призначити йому покарання менше, ніж зазначив прокурор, вибачився перед потерпілою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 підтримав позицію свого підзахисного, при призначенні покарання просив суд врахувати обставину, яка пом`якшує покарання щире каяття, а також те, що обвинувачений раніше не судимий, задовільно характеризується за місцем проживання, а тому, на його думку, покарання має бути призначене у межах мінімальної санкції ч.1 ст. 115 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні вважав, що у судовому засіданні достеменно встановлено, що інкримінований ОСОБА_5 злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, вчинено останнім, кваліфікацію органом досудового розслідування здійснено правильно, яку доведено в судовому засіданні наданими суду доказами, а тому просить суд визнати ОСОБА_5 винуватим та призначити покарання у виді позбавлення волі строком на 10 років. Також прокурор при призначенні судом покарання обвинуваченому просив урахувати, обставини, які пом`якшують покарання щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину, та обставини, що обтяжують покарання вчинення злочину, особою, яка перебуває у стані алкогольного сп`яніння та вчинення злочину з використанням умов воєнного стану.

Потерпіла ОСОБА_4 пояснила, що померлий ОСОБА_7 є її рідним братом. Очевидцем подій вона не була, зазначила, що приблизно о 07 годині 30 хвилин 08.04.2022 на її номер телефона надійшов дзвінок від невідомої особи, яка повідомила, що її брата вбили. Вона подзвонила на мобільний телефон ОСОБА_7 та сестра обвинуваченого ОСОБА_8 повідомила, що ОСОБА_7 вбито, після одразу поїхала до місця події. У судовому засіданні повністю підтримала позицію прокурора щодо визнання ОСОБА_5 винуватим за ч.1 ст. 115 КК України та призначення йому покарання у виді 10 років позбавлення волі. Цивільний позов не заявляла. Зазначила, що обвинувачений добровільно не пропонував відшкодувати їй завдану злочином шкоду, не розкаявся у вчиненому та його поведінка не свідчить про те, що він готовий понести покарання за вчинений злочин.

ІІІ. Допитані в судовому засіданні свідки.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що за адресою: будинок АДРЕСА_1 без реєстрації проживали ОСОБА_5 та його сестра ОСОБА_8 07.04.2022 після обіду вона перебувала у зазначеному будинку разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , приблизно з 15.30 години почали вживати втрьох спиртні напої горілку, пізніше прийшов ОСОБА_7 , усі разом перебували на веранді будинку, вживали спиртні напої. Пізніше вона пішла до іншої кімнати відпочити, оскільки їй стало погано, на веранді залишились ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . У цей же день приблизно о 22 годині, перебуваючи у спальні будинку, вона почула шум, стук та крики, приблизно через 20 хвилин вийшла та побачила, що ОСОБА_7 лежить у кімнаті зали, його тіло розташоване біля ліжка у крові, обличчя повернуто до входу кімнати також у крові, жодних ознак життя у потерпілого не було. Захаров був п`яний та знаходився у цій же кімнаті, його руки та одяг були у крові, поруч на коврі плями крові. Вона почала викликати швидку та поліцію, час протягом якого вони прибули не пам`ятає, проте проміжок часу був незначний. Вона разом із ОСОБА_5 , ОСОБА_8 перебували на веранді до приїзду поліції та швидкої, у кімнату до ОСОБА_7 не заходили.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що є сестрою ОСОБА_5 07.04.2022 з обіду приблизно о 12-13 годині за місцем свого проживання у будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_5 та ОСОБА_9 вживали горілку та самогон, після чого вони посварились та ОСОБА_9 пішла. Увечері цього ж дня, точний час не пам`ятає, прийшли ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , усі в чотирьох вживали спиртні напої на веранді будинку. ОСОБА_7 пішов до кімнати зали для відпочинку, а ОСОБА_5 та ОСОБА_9 до сусідньої кімнати, вона перебувала на дворі будинку, почула як ОСОБА_5 кричить, щоб викликали швидку та поліцію, оскільки він вбив людину. ОСОБА_8 забігла до будинку у кімнату зали, де побачила, що ОСОБА_7 лежить на підлозі, обличчям до входу у кімнату, його тіло та одяг були у крові, ОСОБА_5 був поруч. ОСОБА_9 викликала наряд поліції та швидку медичну допомогу, які приїхали швидко та майже одночасно.

ІV. Досліджені в судовому засіданні письмові докази.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 07.04.2022 о 21 год.51 хв. до відділення поліції № 4 надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що за місцем його проживання: АДРЕСА_1 знаходиться особа чоловічої статті, якій він наніс тілесні ушкодження.

Рапортом інспектора-чергового відділення поліції №4 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_11 підтверджується факт звернення 07.04.2022 о 21 годині 50 хвилин ОСОБА_12 із заявою про виклик наряду поліції у зв`язку з побиттям ним чоловіка за місцем свого проживання, яка зареєстрована за № 764 від 07.04.2022.

З рапорту інспектора-чергового відділення поліції №4 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_11 встановлено, що 08.04.2022 о 00 годині 57 хвилині надійшло повідомлення лікаря про те, що до приїзду бригади швидкої допомоги за адресою: АДРЕСА_1 помер ОСОБА_7 , побив ОСОБА_5 .

Згідно з протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, складеному 08.04.2022 о 04 годині 55 хвилина ОСОБА_5 затримано працівниками поліції 07.04.2022 о 22 годині 30 хвилин за те, що 07.04.2022 приблизно о 21 годині він на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків наніс потерпілому ОСОБА_7 численні удари руками та ногами по обличчю та тулубу. Після нанесення ОСОБА_5 удару кулаком у лоб ОСОБА_7 , внаслідок чого той помер на місці. Затриманому ОСОБА_5 в присутності захисника ОСОБА_6 роз`яснено його права та обов`язки. При цьому зауваження і доповнення відсутні.

З протоколу огляду місця події з фототаблицею встановлено, що огляд домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , було розпочато 07.04.2022 о 22 годині 30 хвилин та закінчено 08.04.2022 о 01 годині 30 хвилин. В ході проведення даного огляду з домоволодіння були вилучені чотири змиви речовин бурого кольору за допомогою ватних паличок, які поміщені до спеціальних пакетів з відповідними номерами.

Згідно з заявою ОСОБА_8 від 07.04.2022 вона надала добровільну згоду на огляд будинку за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу огляду місця події від 08.04.2022 у приміщенні патологоанатомічного відділення лікарні за адресою АДРЕСА_3 вилучені зрізи нігтів з правої та лівої руки, зразок крові, зразки відбитків пальців рук ОСОБА_7 , які поміщені до спеціальних пакетів, штани чорного кольору, поміщені до спеціального пакету № 7285306, светр чорного кольору, поміщений до спеціального пакету № 7285305 та футболку синього кольору, поміщену до спеціального пакету № SUD3039349.

Із протоколу проведення слідчого експерименту від 08.04.2022 видно, що ОСОБА_5 розказав про обставини нанесення руками тілесних ушкоджень ОСОБА_7 та показав на місці. Пояснив, що він та ОСОБА_7 під час конфлікту перебували у будинку за місцем його мешкання у окремій кімнаті залі, потерпілий стояв обличчям до нього, а ОСОБА_5 кулаком правої руки наніс більше двох ударів у голову потерпілого ОСОБА_7 , після чого останній впав. Не пам`ятає чи продовжував наносити удари ОСОБА_7 , оскільки був у стані алкогольного сп`яніння, викликав швидку медичну допомогу.

Згідно з висновку судово-психіатричної експертизи № 91 від 29.04.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час вчинення інкримінованого діяння психічними захворюваннями не страждав і не страждає ними на даний час. Інкриміноване діяння скоїв у стані коли усвідомлював свої дії та міг ними керувати. Тимчасовий розгляд психічної діяльності виключається повністю та застосування заходів примусового лікування не потребує.

Відповідно до довідки № 407 від 08.04.2022 про клінічне обстеження на стан сп`яніння особи, що не є водієм транспортного засобу, виданої КНП ВСР «Володарська лікарня» вбачається, що ОСОБА_5 перебуває у алкогольному сп`янінні (1,2 % алкоголю у видихаємому повітрі).

Згідно з висновку судово-медичної експертизи № 24-ТР від 26.04.2022 смерть ОСОБА_7 настала внаслідок закритої черепно-мозкової травми у вигляді синців, саден, крововиливів в ділянці голови, перелому кісток носа, крововиливів в м`які тканини голови з боку їх внутрішньої поверхні та в лівий жувальний м`яз, крововиливу під тверду мозкову оболонку об`ємом 100 см. куб, поширених крововиливів під м`яку мозкову оболонку в межах обох півкуль головного мозку, наявності ліквору червоного кольору в шлуночках головного мозку, що призвело до набряку набухання головного мозку.

Також у ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження: синець лоба зліва, внутрішньошкірний крововилив лоба справа, внутрішньошкірний крововилив перенісся, синець з садном носа, гематома лівих повік, синець правих повік, синець лівої щоки, синець правої вилиці, крововиливи обох губ, рани слизових оболонок обох губ, синець лівої вушної раковини, синець шиї справа, синець грудної клітки зліва, синець в проекції 9-го міжребір`я зліва, синець лівого передпліччя, синці обох кистей, переломи 5-7 го лівих ребер, переломи 6-7-го правих ребер, крововилив розміром 9*10 см м`яких тканин голови збоку їх внутрішньої поверхні в межах лівої висково-тім`яної ділянки голови, крововилив розміром 4*4 см м`яких тканин голови збоку їх внутрішньої поверхні в межах лобно-тім`яної ділянки голови по центру, гематома в лівій лобно-тім`яній ділянці головного мозку під твердою мозковою оболонкою об`ємом 100 см. куб. у вигляді нашарувань крові, в лівій тім`яно-висковій області головного мозку в межах полюса вискової долі головного мозку мається крововилив під м`якою мозковою оболонкою розміром 15*16 см у вигляді нашарувань крові товщиною до 2 мм та поширюється на всі інші відділи лівої півкулі головного мозку у вигляді нашарувань крові під м`яку мозкову оболонку товщиною до 0,5*1,0 мм, аналогічний крововилив у вигляді нашарувань крові мається під м`якою мозковою оболонкою правої півкулі головного мозку товщиною до 1 мм.

Кількість точок прикладання сили не менше сімнадцяти. Описані тілесні ушкодження виникають від дії тупих предметів, могли утворитись від дії рук іншої людини. По часу утворення можуть відповідати 07.04.2022.

Згідно висновку судово-медичної експертизи № 56 від 26.04.2022 встановлено, що смерть ОСОБА_7 настала внаслідок черепно-мозкової травми у вигляді синців, саден, крововиливів в ділянці голови, перелому кісток носа, крововиливів в м`які тканини голови збоку їх внутрішньої поверхні та в лівий жувальний м`яз, крововиливу під тверду мозкову оболонку об`ємом 100 см. куб, поширених крововиливів під м`яку мозкову оболонку в межах обох півкуль головного мозку, наявності ліквору червоного кольору в шлуночках головного мозку, що призвело до набряку-набухання головного мозку. Тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми відносяться до тяжких тілесних ушкоджень по критерію небезпеки та стоять в прямому причинному зв`язку з настанням смерті, яка відбулась 07.04.2022.

V. Оцінка Суду.

Стороною обвинувачення в підтвердження вини ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, суду надано такі докази: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000761 від 08.04.2022, рапорти працівника поліції від 07.04.2022 та 08.04.2022, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 08.04.2022 разом з фототаблицею, протокол огляду місця події від 08.04.2022 з фототаблицею, протокол огляду місця події від 08.04.2022 з фототаблицею, висновок судово-медичної експертизи №24 ТР від 26.04.2022, висновок судово-медичної експертизи №56 від 26.04.2022, висновок судово-психіатричного експерта № 91 від 29.04.2022; протокол проведення слідчого експерименту від 08.04.2022, довідку медичного освідчення обвинуваченого ОСОБА_5 .

Вина ОСОБА_5 у вчиненні умисного убивства ОСОБА_7 підтверджується сукупністю досліджених під час судового розгляду доказів, які не суперечать один одному, а послідовно доводять те, що саме ОСОБА_5 під час сварки, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, наніс не менше сімнадцяти ударів по голові та тулубу ОСОБА_7 внаслідок яких останній помер.

Надані стороною обвинувачення докази узгоджуються між собою та показами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , які визнані судом правдивими. Досліджені докази в їх сукупності із показаннями свідків не суперечать показам обвинуваченого ОСОБА_5 та не викликають у суду сумніву в їх достовірності.

Так відповідно до вимог ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку та обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог ст.337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта. Згідно зі ст.368 КПК України суд, ухвалюючи вирок, повинен вирішити, зокрема, питання чи містить діяння, у якому обвинувачується особа, склад кримінального правопорушення та чи винен обвинувачений у вчиненні цього кримінального правопорушення.

Частина 1 статті 115 КК України встановлює кримінальну відповідальність за вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. За нормативним визначенням умисне вбивство з об`єктивної сторони характеризується діянням у вигляді посягання на життя іншої людини, наслідком у вигляді смерті людини та причинним зв`язком між вказаними діянням та наслідком, а з суб`єктивної сторони - умисною формою вини (прямим або непрямим умислом), коли винний усвідомлює суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачає його суспільно небезпечні наслідки у вигляді смерті іншої людини і бажає або свідомо припускає її настання.

При цьому, як зазначено у п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 07.02.2003 № 2 «Про судову практику в справах про злочини проти життя та здоров`я особи» умисне вбивство без кваліфікуючих ознак, передбачених ч. 2 ст. 115 КК, а також без ознак, передбачених статтями 116-118 КК, зокрема в обопільній сварці чи бійці або з помсти, ревнощів, інших мотивів, викликаних особистими стосунками винного з потерпілим, підлягає кваліфікації за ч. 1 ст. 115 КК.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 удари були нанесені у область голови та тулуба потерпілого ОСОБА_7 , кількість яких згідно висновків судово-медичних експертиз становить не менше сімнадцяти, унаслідок чого у потерпілого сталась закрита черепно-мозкова травма, яка є причиною настання смерті останнього, суд такі дії розцінює, як наявність умислу обвинуваченого ОСОБА_5 на вбивство ОСОБА_13 .

З урахуванням наведеного, суд, заслухавши учасників судового засідання та дослідивши матеріали кримінального провадження, в тому числі й відомості, що характеризують особу обвинуваченого, прийшов до висновку, що винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення при обставинах, викладених в обвинувальному акті, доведена повністю.

При цьому суд вважає за необхідне виключити із обвинувачення таку обставину, що пом`якшує покарання, як щире каяття, з огляду на наступне.

Так, щире каяття характеризує суб`єктивне ставлення винного до вчиненого злочину, яке полягає в тому, що він визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого і бажання виправити ситуацію, що склалася. Щире каяття має характеризувати поведінку особи після вчинення злочину суто з позиції психологічної внутрішньої переорієнтації суб`єкта, справжнє засудження свого діяння, визнання його антисуспільного характеру, про що мають свідчити і об`єктивні дані про зміну в ціннісних пріоритетах та способі життя.
Основною формою прояву щирого каяття є повне визнання особою своєї вини та правдива розповідь про всі відомі їй обставини вчиненого злочину. Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочину, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого та готовність нести покарання.

Таким чином, можна зробити висновок, що щире каяття - це певний психічний стан особи винного, коли він засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, що об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям всіх обставин справи, вчиненням дій, з метою відшкодування завданих збитків чи усуненню заподіяної шкоди.

Під час судового розгляду вищенаведених обставин у своїй сукупності у поведінці обвинуваченого судом встановлено не було, зокрема осуд своїх неправомірних дій, намагання відшкодувати завдану злочином шкоду, бажання виправити наслідки вчиненого, співчуття потерпілій, готовність понести покарання.

Суд не приймає щире каяття обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки щире каяття включає в себе добровільну розповідь винного під час досудового розслідування та суду про всі обставини вчиненого злочину, які містять негативну оцінку дій самого винного. Однак, хоча обвинувачений ОСОБА_5 вину визнає у повному обсязі, але покази про момент вчинення злочину, а саме про нанесення ударів не надає, не пояснює суду їх кількість та локалізацію, в тому числі тих, що призвели до смерті потерпілого, наполягаючи на тому, що не пам`ятає про те як їх наносив.

Також суд на підставі ч. 2 ст. 67 КК України вважає за необхідне виключити із обвинувачення таку обставину, що обтяжує покарання, як вчинення злочину з використанням умов воєнного стану, оскільки стороною обвинувачення під час судового розгляду так і не конкретизовано які саме дії обвинуваченого та обставини злочину свідчать про те, що ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч.1 ст. 115 КК України, з використанням умов воєнного стану. При цьому, суд враховує, що обвинуваченим вчинено злочин проти життя та здоров`я особи, однак злочин згідно викладених обставин у обвинувальному акті відбувся на побутовому рівні, під час сварки на грунті раптово виниклих неприязнених стосунків між обвинуваченим та померлим, а тому у даному випадку не вбачається такої обставини як вчинення злочину з використанням воєнного стану.

З огляду на вищевказане, суд знаходить, що дії ОСОБА_5 правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 КК України, як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

VI. Призначення покарання.

Суд, призначаючи обвинуваченому ОСОБА_5 покарання, ураховує, що покарання, як захід державного реагування на осіб, котрі вчинили кримінальне правопорушення, є головною і найбільш поширеною формою реалізації кримінальної відповідальності, роль і значення якого багато в чому залежать від обґрунтованості його призначення і реалізації. Застосування покарання є одним із завершальних етапів кримінальної відповідальності, на якому суд вирішує питання, визначені ч. 1 ст. 368 КПК України, та яке виступає правовим критерієм, показником негативної оцінки як самого правопорушення, так і особи, котра його вчинила. Покарання завжди має особистий, індивідуалізований характер, а його призначення і виконання можливе тільки щодо особи, визнаної винуватою у вчиненні кримінального правопорушення. При цьому призначення необхідного і достатнього покарання певною мірою забезпечує відчуття справедливості як у потерпілого, так і суспільства.

За змістом статей 50, 65 КК України, особі, яка скоїла злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для виправлення та попередження скоєння нових злочинів. Це покарання має відповідати принципам законності, обґрунтованості, справедливості, співмірності та індивідуалізації, що є системою найбільш істотних правил і критеріїв, які визначають порядок та межі діяльності суду під час обрання покарання. Суд повинен ураховувати ступінь тяжкості злочину, конкретні обставини його скоєння, форму вини, наслідки цього діяння, дані про особу, обставини, що впливають на покарання, ставлення особи до своїх дій, інші особливості справи, які мають значення для забезпечення відповідності покарання характеру та тяжкості злочину.

Покарання завжди призначається як відповідний захід примусу держави за вчинений злочин, яке виконує виправну функцію, а індивідуалізація покарання ґрунтується на прогностичній діяльності суду, з метою визначення покарання в тому обсязі, який був би достатнім для досягнення найближчої мети покарання - виправлення засудженого.

При призначенні обвинуваченому ОСОБА_5 покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, особу винного, а саме те, що він раніше не судимий і не притягався до кримінальної відповідальності, сімейний стан, що він не одружений, не працював, з урахуванням наявності обставин, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Обставиною, яка пом`якшує покарання ОСОБА_5 в порядку ст. 66 КК України є активне сприяння розкриттю злочину.

Обставиною, яка обтяжує покарання ОСОБА_5 згідно ст. 67 КК України є вчинення злочину в стані алкогольного сп`яніння.

Вирішуючи питання про призначення покарання ОСОБА_5 , суд виходить із принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, та відповідно до статті 65 КК враховує, молодий вік обвинуваченого, те, що він на обліку лікарів нарколога та психіатра не перебуває, задовільно характеризується за місцем проживання.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що виправлення обвинуваченого неможливе без ізоляції від суспільства та вважає за необхідне призначити йому покарання у вигляді позбавлення волі в межах санкції статті, яке на думку суду, буде необхідне та достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових злочинів.

Строк відбуття покарання обвинуваченому ОСОБА_5 слід рахувати з моменту його фактичного затримання, а саме з 07.04.2022 року о 22 годині 30 хвилині.

VII. Інші рішення щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку.

Долю речових доказів необхідно вирішити у відповідності до вимог ст. 100 КПК України, зокрема речові докази, які знаходяться у Київському науково-дослідницькому експертно-криміналістичному центрі повернути потерпілій та обвинуваченому після проведення відповідних експертиз та набрання вироком законної сили.

Процесуальні витрати відсутні.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою до набрання вироком законної сили залишити без змін, зарахувавши в строк відбування покарання період його перебування в умовах тримання під вартою.

Цивільний позов у справі не заявлявся.

Керуючись статтями 7, 100, 368-370, 373, 374, 376, 395 КПК України суд

ухвалив:

ОСОБА_5 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та призначити йому покарання у вигляді позбавлення волі строком на 9 (дев`ять) років.

Строк відбуття покарання ОСОБА_5 рахувати з дня набрання вироком законної сили.

Зарахувати в якості відбутого покарання за цим вироком, строк попереднього ув`язнення ОСОБА_5 , починаючи з 07.04.2022 до набрання вироком законної сили.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний щодо ОСОБА_5 , до набрання вироком законної сили залишити без змін.

Арешт, накладений ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11.04.2022 року на спортивну кофту-реглан голубо-фіолетового кольору, яку поміщено до спецпакету №7285307, штани-джинси синього кольору, які поміщено до спецпакету № 7285308 - скасувати.

Речові докази:

оптичний носій-диск з відеозаписом слідчого експерименту від 08.04.2022 та оптичний носій-диск з відеозаписом допиту ОСОБА_5 від 08.04.2022 залишити зберігатись у матеріалах кримінального провадження №0000761;

штани чорного кольору, які поміщені до спецпакету №7285306, светр чорного кольору, поміщений до спецпакету № 7285305, футболку синього кольору, поміщену до спецпакету № SUD 3039349 повернути потерпілій ОСОБА_4 ;

спортивну кофту-реглан голубо-фіолетового кольору, поміщену до спецпакету №7285307, штани-джинси синього кольору, поміщені до спецпакету № 7285308 повернути обвинуваченому ОСОБА_5 .

Вирок може бути оскаржений до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з моменту його проголошення.

Вирок набирає законної сили після спливу закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ч. 2 ст. 395 КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку суду негайно після його проголошення вручити обвинуваченому, прокурору.

Суддя ОСОБА_1