Справа №760/6634/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання начальника відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене керівником Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поділля Баришевського району Київської області, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою : АДРЕСА_2 , одруженого, працюючого начальником Служби безпеки ТОВ «Акант», раніше не судимого,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст.190 КК України,
в кримінальному провадженні №0006218 від 06.06.2018,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання цілодобово, строком на 60 днів.
Так, СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0006218 від 06.06.2018 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст.190 КК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що не пізніше червня 2018 року, більш точну дату під час досудового розслідування встановити не вдалося за можливе, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_5 , маючи умисел на організацію вчинення кримінального правопорушення, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману - квартирою АДРЕСА_3 , ОСОБА_5 отримав у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, завідомо підроблений договір дарування за реєстраційним номером №1108 від 26.05.2009, нібито посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_8 , відповідно до якого ОСОБА_9 нібито прийняв від померлої ОСОБА_10 (померла приблизно 12.03.2018, актовий запис про смерть №4778 від 16.03.2018) у власність квартиру АДРЕСА_3 , який надав ОСОБА_9 .

Після чого, ОСОБА_5 , продовжуючи організацію вчинення кримінального правопорушення, керуючи діями ОСОБА_9 , який 26.06.2018 приблизно о 10 годині 40 хвилин ОСОБА_9 , перебуваючи у приміщенні приватного нотаріуса за адресою: АДРЕСА_4 , надав приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу м. Києва ОСОБА_11 , для реєстрації права власності на свою користь, завідомо підроблений договір дарування квартири №l108 від 25.05.2009, що слугувало підставою для реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_3 за ОСОБА_9 .

Надалі ОСОБА_9 продовжуючи реалізовувати свій протиправний умисел, направлений на надання засобів для заволодіння чужим майном шляхом обману ОСОБА_5 , діючи під його керівництвом, на підставі договору купівлі-продажу №5912 від 27.09.2018, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , розпорядився квартирою АДРЕСА_3 , загальною площею 43.8 кв. м. та продав у власність ОСОБА_13 за грошові кошти у розмірі 647 тис. 220 грн.

В подальшому кошти від продажу квартири ОСОБА_9 передав ОСОБА_5 , та отримав від нього за свої пособницькі дії грошові кошти у розмірі 1000 доларів США.

ОСОБА_10 , яка була власником зазначеної квартири на час проведення державної реєстрації права власності на квартиру померла, спадкоємців за законом чи заповітом не мала, спадкові справи з часу відкриття спадщини не заведено.

Тобто, за відсутності спадкоємців за законом та заповітом, квартира за адресою: АДРЕСА_5 мала перейти у комунальну власність територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, в порядку передбаченому положеннями ст. 1277 Цивільного кодексу України, як відумерла спадщина.

Таким чином, Київська міська рада як представницький орган територіальної громади м. Києва, зобов`язана була прийняти у власність відумерле майно, однак внаслідок дій ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , була позбавлена такої можливості.

Отже, в результаті умисних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , Київській міській раді завдано матеріальної шкоди на суму 647 тис. 220 грн., що на момент скоєного злочину в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто спричинила інтересам держави в особі Київської міської ради, як представницького органу територіальної громади м. Києва матеріальну шкоду в особливо великих розмірах.

Таким чином, ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 190 КК України за кваліфікуючими ознаками: організація вчинення кримінального правопорушення, а саме заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) вчинено в особливо великих розмірах.
Також в обґрунтування клопотання слідчим в клопотанні, а прокурором в судовому засіданні зазначено, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на представника потерпілого, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відтак, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження слідчий клопотав про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та просив покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: не залишати житло за адресою АДРЕСА_6 без дозволу прокурора, слідчого, суду цілодобово; прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання повністю підтримав з наведених у ньому підстав.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив повністю проти задоволення клопотання, посилаючись на безпідставність поданого клопотання, та яке не відповідає вимогам ст.177, 178 та 194 КПК України. Зазначав про те, що ризики відсутні, що процесуальна поведінка у підозрюваного і так наявна без застосування запобіжного заходу, оскільки досудове розслідування триває вже чотири роки. Також наголошував на тому, що його підзахисний одружений, має реєстрацію та постійне місце проживання в м. Києві, за місцем роботи характеризується тільки з позитивної сторони, інвалід ІІ групи, а тому має міцні соціальні зв`язки.
Підозрюваний повністю підтримав думку свого захисника.
Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані сторонами кримінального провадження письмові докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, приходить до наступного.
Так, слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0006218 від 06.06.2018 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст.190 КК України.
07.06.2022 року ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст.190 КК України.
Відповідно до вимог ч. ч. 2, 3 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу надані підозрюваному ОСОБА_5 07.06.2022 про що свідчить підпис останнього в розписці про його отримання.
З наданих до клопотання копій матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст.190 КК України та наявні на підтвердження даного докази про вчинення кримінального правопорушення, а саме: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_14 від 05.06.2018; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_15 від 05.06.2018; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 від 16.07.2018; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_16 від 16.07.2018; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_17 від 19.07.2018; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 28.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 28.02.2019; листом з КП «КМР Київське міське бюро технічної інвентеризації» від 06.07.2018; свідоцтвом про право власності на житло від 04.08.2008; листом відділу державної реєстрації актів цивільного стану від 15.03.2019; копією актового запису про смерть ОСОБА_10 №4778 від 16.03.2018; листом з Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори від 04.07.2018; реєстраційною справою №000 із додатками від 26.06.2018; договором купівля продажу квартири від 27.09.2018; договором дарування квартири від 26.05.2009; витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.06.2018; інформаційною довідкою з ЄРСПНД від 27.09.2018; копією з реєстру для реєстрації нотаріальних дій ПН КМНО ОСОБА_12 №5912 від 27.09.2019; листом Київського Державного нотаріального архіву від 06.07.2019; копією реєстру з книги про реєстрацію ПН КМНО ОСОБА_8 №1108 від 07.08.2009; висновком експерта від 21.11.2019 за №17-3/1550; протоколом допиту свідка ОСОБА_20 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 ІНФОРМАЦІЯ_3 та іншими матеріалами.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є, в тому числі, домашній арешт, при цьому запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка… у цьому ж кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Суд не погоджується з доводами прокурора про існування ризику, передбаченого ч.1 ст. 177 КПК України.
Так, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України (переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на представника потерпілого, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення) ні в клопотанні, ні в судовому засіданні як прокурором так і слідчим не обґрунтовано та належним чином не доведено.
Доказів щодо порушення підозрюваним його процесуальних обов`язків в ході досудового розслідування даного кримінального провадження суду не надано. При цьому, слідчий суддя враховує, що потерпілий, свідки в даному кримінальному провадженні, а вже є опитаними, проведені експертизи, підозрюваний будь-яких перешкод не чинить.
Відтак, прокурор та слідчий не довели, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи ОСОБА_5 внаслідок яких необхідно застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч.3 ст. 194 КПК України слідчий суддя має право зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, якщо прокурор доведе обставини, передбачені п.1 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Оскільки прокурор в судовому засіданні не довів існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, дане є підставою для відмови у задоволенні клопотання.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 179, 184, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання начальника відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене керівником Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст.190 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1