Справа № 199/6262/22
У Х В А Л А
іменем України
02 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:
Прокурор Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на мобільний телефон марки «HUAWEI Y 5», вилучений в ході огляду у свідка ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовується тим, що 22.08.2022 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , про те, що невідома особа наприкінці травня 2022 року, перебуваючи в будинку разом з ОСОБА_5 по АДРЕСА_1 здійснила крадіжку мобільного телефону «HUAWEI» належного потерпілому, чим спричинила останньому матеріальну шкоду на суму 1300 грн. За даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001163 від 23.08.2022 року за ч. 4 ст. 185 КК України. 23.08.202 в ході огляду предмету у свідка ОСОБА_4 , було вилучено добровільно виданий ним мобільний телефон марки «HUAWEI Y 5», який останній придбав на початку липня 2022 року на центральному ринку в м. Лозова, Харківської області у невідомого чоловіка за 350 грн. Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У зв`язку з вищевикладеним та враховуючи, що предмети вилучені в ході огляду предмети є безпосереднім предметом злочинного посягання особи, вказані речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин вчинення злочину тобто мають значення речових доказів, прокурор просить накласти арешт.

Прокурор Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , належним чином та завчасно сповіщений про час та місце розгляду справи, до суду не прибув, надав письмову заяву в якій просив клопотання розглядати за його відсутності.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як визначено ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
За ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання, свідчий суддя виходить з наступного.

22.08.2022 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , в якій останній просив органи поліції вжити заходи по відношенню до невідомої особи, яка наприкінці червня у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , здійснила крадіжку його мобільного телефону «HUAWEI Y 5» чорного кольору. За даним фактом слідчим СВ Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження № 0001163 від 23 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Згідно протоколу огляду предмета від 26 серпня 2022 року слідчим СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області оглянуто добровільно виданий свідком ОСОБА_4 мобільний телефон «HUAWEI Y 5» чорного кольору, який він придбав у невідомого чоловіка на початку серпня на центральному ринку м. Лозова за 350 грн.
Наведені обставини доводять наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Матеріальні об`єкти, які, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, з урахуванням вимог ст. 98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Тимчасово вилучений мобільний телефон «HUAWEI Y 5» чорного кольору, відповідною постановою слідчого від 26 серпня 2022 року визнано речовим доказом.

Постанова винесена слідчим обґрунтовано, за наявності підстав, визначених ст. 98 КПК України.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна єп. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним з завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є володільцем зазначеного майна.

Арешт майна не тягне за собою непоправного обмеження охоронюваних законом прав та законних інтересів власника та володільця зазначеного майна.

На підставі викладеного, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, постановив

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «HUAWEI Y 5» чорного кольору, вилучений у свідка ОСОБА_4 23 серпня 2022 року під час огляду з забороною будь-яким особам відчужувати вказане майно, користуватися та розпоряджатися ним.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, а також присутнім під час оголошення ухвали.
Фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, копію ухвали надіслати не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Слідчий суддя:

02.09.2022