Справа № 274/4267/22
Провадження № 1-кс/0274/1026/22

У Х В А Л А
26.08.2022 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердичів, Житомирської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого в силу ст. 89 КК України,
в с т а н о в и в:
В клопотанні орган досудового слідства необхідність прийняття такого рішення аргументував тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а саме своїми умисними діями, які виразились у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), належного ОСОБА_7 , вчиненого в умовах воєнного стану, кваліфікуючими ознаками якого є вчинення злочину повторно, поєднаному з проникненням у житло, ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України.
Санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Також в клопотанні орган досудового розслідування вказує на ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи дані про підозрюваного ОСОБА_5 , який немає стійких соціальних зв`язків, раніше судимий за вчинення корисливих злочинів, судимість за які не знята та не погашена, тому перебуваючи на волі, ОСОБА_5 зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, тому обрання ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить запобігання вищезазначених ризиків.
24.08.2022 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, враховуючи те, що ОСОБА_5 неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів, на даний час на розгляді в Бердичівському міськрайонному суді щодо нього перебуває кримінальне провадження за ч. 1 ст. 185 КК України. В судові засідання підозрюваний не з`являється, який не має стійких соціальних зв`язків, характеризується негативно, тому існують ризики того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання слідчого заперечив. Просив обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки бажає працювати, щоб відшкодувати збитки. Пояснив, що має тітку та дитину семи років, яку бачив 8 місяців тому. Паспорта не має, житла немає, в квартирі по ОСОБА_8 проживає тимчасово, туди його заселила його знайома рієлтор ОСОБА_9 , яка забрала у нього всі документи. Вину у скоєному визнає.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні у своєму виступі щодо задоволення клопотання слідчого заперечила, просила обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Пояснила, що підзахисний проживає по АДРЕСА_2 лише 2-3 тижні, тому дільничний його не знає, у зв`язку з чим характеристика не відповідає дійсності. Зазначила, що судимість погашена, тобто ОСОБА_5 вважається несудимим. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення не доведений. Доводи прокурора, що підозрюваний може становити небезпеку для суспільства, є його суб`єктивною думкою, доказів не додано. Вказала, що після того, як ОСОБА_5 вчинив злочин, у вчиненому щиро розкаявся, сприяє слідству, наміру ухилятися від слідства не має. Має на утриманні дитину.
Заслухавши виступи учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
24.08.2022 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 19.08.2022 р. близько 18 год ОСОБА_5 , проходячи повз будинок АДРЕСА_2 , помітив відчинене на провітрювання вікно до квартири АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_7 . Цього ж дня, близько 22 години за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, а саме з приміщення вищевказаної квартири.
Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникнення до житла, ОСОБА_5 , достовірно знаючи про введення воєнного стану на території України, затвердженого Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 р. «Про введення воєнного стану в Україні», строк дії якого Указом Президента України продовжено, підійшов до вищевказаного вікна квартири та шляхом віджиму металопластикового вікна проник всередину, звідки таємно, повторно, викрав телевізор марки «Hisense» вартістю 5000 гривень, електрочайник марки «Rotex» вартістю 450 гривень, кавоварку марки «Maestro» вартістю 600 гривень, електропилу марки «Минск ПЦ-2800» вартістю 1800 гривень, блендер марки «Maestro» вартістю 400 гривень, що належать ОСОБА_7 , тим самим заподіяв останньому матеріальної шкоди на загальну суму 8250 гривень.
В подальшому ОСОБА_5 з місця скоєння злочину зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
Своїми умисними діями, які виразились у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), належного ОСОБА_7 , вчиненого в умовах воєнного стану, кваліфікуючими ознаками якого є вчинення злочину повторно, поєднаному з проникненням у житло, ОСОБА_5 , вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме:
- протокол прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення;
- протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ;
- протокол огляду місця події від 23.08.2022 р.;
- протокол огляду місця події від 23.08.2022 р., яким зафіксовано вилучення майна яке викрав ОСОБА_5 ;
- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 ;
- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;
- інші матеріали кримінального провадження.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов"язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
З огляду на вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилалися слідчий у клопотанні і прокурор в ході його розгляду, дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та враховуючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину, вчиненого в умовах воєнного стану, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, на розгляді в Бердичівському міськрайонному суді щодо якого перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 на виклики до суду не з`являється, ступінь соціальних зв`язків якого є нестійкою та несформованою, оскільки підозрюваний не одружений, не має сім`ї, не має ні зареєстрованого місця проживання, ні постійного місця проживання, не працює, тобто не має постійного джерела доходів, не має паспорту громадянина України, має негативну характеристику, тому зазначене свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом неявки на виклики до слідчого, а також до суду.
Також слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , хоча в силу ст. 89 КК України вважається не судимим, однак раніше неодноразово притягався до адміністративної та кримінальної відповідальності, в тому числі, за вчинення умисних корисливих злочинів, направлених проти власності, на розгляді щодо якого в Бердичівському міськрайонному суді Житомирської області перебуває кримінальне провадження за ч. 1 ст. 185 КК України, однак на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний злочин. Зазначене свідчить про схильність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень та існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що підозрюваний ОСОБА_5 тимчасово проживає по сусідству з потерпілим (проживають у сусідніх квартирах), тобто підозрюваному відоме місце проживання потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, на якого він зможе впливати з метою зміни його показів, таким чином намагаючись уникнути відповідальності за вчинений злочин, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.
Викладене свідчить про наявність ризиків, зазначених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що належних доказів щодо позитивної характеристики підозрюваного ОСОБА_5 , наявних в нього стійких соціальних зв`язків (який має тітку та на утриманні малолітню дитину семи років), слідчому судді під час судового засідання не надано (зазначене встановлено лише зі слів підозрюваного та захисника).
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що при розгляді клопотання необхідно у повній мірі враховувати вимоги кримінального процесуального законодавства України, практики Європейського суду з прав людини, забезпечення не тільки прав підозрюваного, а й високих стандартів охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити питання про застосування запобіжного заходу у відповідності до вимог міжнародного та національного законодавства, необхідно належним чином оцінити характер справи, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та наслідки вчинення протиправних діянь.
Виходячи із вищезазначених доведених у ході розгляду клопотання обставин, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження переконується, що більш м"який запобіжний захід щодо ОСОБА_5 буде недостатнім для запобігання ризикам, які навели слідчий та прокурор.
Тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При цьому, слідчий суддя не приймає до уваги доводи захисника і підозрюваного про можливість обрання останньому іншого, більш мякого запобіжного заходу, оскільки такі не знайшли свого підтвердження будь-якими належними та допустимими доказами під час розгляду клопотання.
Також щодо клопотання сторони захисту щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя дане клопотання відхиляє, оскільки воно не доведене жодними доказами.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, його сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, за яке він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 52.000 (п"ятдесят дві тисячі) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати на виклики до слідчого СВ Бердичівського РВП, прокурора та в суд; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає (м. Бердичів Житомирської області), без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим в даному кримінальному провадженні; докласти зусиль до пошуку роботи.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, - 60 днів.
Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання підозрюваного ОСОБА_5 - з 18 години 05 хвилин 23 серпня 2022 року по 18 годину 05 хвилин 21 жовтня 2022 року.
Одночасно визначити розмір застави в розмірі 52.000 (п"ятдесят дві тисячі) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати на виклики до слідчого СВ Бердичівського РВП, прокурора та в суд;
- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає (м. Бердичів Житомирської області), без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з потерпілим в даному кримінальному провадженні;
- докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 21 жовтня 2022 року включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Житомирського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби України (Житомирської УВП №8).
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної даною ухвалою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, процесуального прокурора.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1