Справа №295/3331/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.04.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання подане дізнавачем СДЖитомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженню №0000510 від 12.04.2022,за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 111-1КК України та додані документи,-

У С Т А Н О В И В:

Дізнавач звернувся з клопотанням, в якому вказано, що 11.04.2022 року до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшли матеріали за фактом виявлення працівниками СБ України в Житомирській області колобораційної діяльності вчиненої гр. ОСОБА_5 .

В ході досудового розслідування встановлено, що 11.04.2022 до Житомирського РУП ГУНП Житомирській області надійшли матеріали за фактом виявлення працівниками СБ України в Житомирській області колобораційної діяльності вчиненої гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , що виразилось у тому, що ОСОБА_5 через підконтрольні сторінки в соціальних мережах «Однокласники», «Фейсбук», «ВКонтакті», та інтернет месенджерах, «Телеграм», «Вайбер», «Ватсап», систематично публічно розповсюджує матеріали, у змісті яких містяться заперечення здійснення збройної агресії проти України, підтримує рішення і дії РФ, спрямовані на встановлення і утвердження тимчасової окупації частини території України та має стійкий намір вступити в співпрацю із окупаційною адміністрацією держави агресора.

Працівниками Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 11.04.2022 у період часу з 16 години 30 хвилин до 18 години 00 хвилин проведено огляд місця події в кабінеті ОСОБА_5 , що розміщений на третьому поверсі за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого в даному кабінеті було виявлено та вилучено до Житомирського РУП системний блок марки «OРТЕКС» ТУ 0-1-2001 порядковий номер 4971, мобільний телефон марки «Redmi Not 9-t» IMEIL1: НОМЕР_1 , IMEIL2: НОМЕР_2

12.04.2022 дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, системний блок марки «OРТЕКС» ТУ 0-1-2001 порядковий номер 4971, мобільний телефон марки «Redmi Not 9-t» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 визнано речовими доказами, у зв`язку з тим, що вони можуть зберігати докази вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних експертиз, слідчих дій можуть містити переконливі дані причетності осіб до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України (зокрема, але не виключно: подію кримінального правопорушення час, місце, спосіб та ін. обставини вчинення кримінального правопорушення; винуватість особи у вчинені кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, іншу інформацію, яка може бути визнана речовими доказами у кримінальному провадженні.

В судове засідання дізнавач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив його задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Встановлено, що в провадженні Житомирського РУП перебуває кримінальне провадження №0000510 від 12.04.2022 здійснюється за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України.
Згідно протоколу огляду місця події від 11.04.2022 вилучено майно, постанови дізнавач СДЖитомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 12.04.2022 вилучені предмети визнано речовими доказами.
Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи дізнавачапро те, що вилучені під час огляду місця події предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено згідно протоколу огляду місця події 11.04.2022 в кабінеті ОСОБА_5 , що розміщений на третьому поверсі за адресою: м. Житомир, вул. Бялика, 10, а саме: системний блок марки «OРТЕКС» ТУ 0-1-2001 порядковий номер 4971, мобільний телефон марки «Redmi Not 9-t» IMEIL1: НОМЕР_1 , IMEIL2: НОМЕР_2 яке вилучено 11.04.2022 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, позбавивши володільця права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном, таким чином накласти арешт на вказане майно.

Виконання ухвали покласти на дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_6 Перекупка