Провадження 1-кс/127/6510/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2022 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання слідчого у кримінальному провадженні заступника начальника СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно ПП «Бріз - Д.Т.», яке вилучене під час обшуку 19.07.2022, за адресою: місто Вінниця, вулиця Чехова, 35, в рамках кримінального провадження № 10000237 внесеного до ЄРДР 16.02.2022, за фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло вищевказане клопотання слідчого ОСОБА_5 , яке погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 10000237 від 16.02.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 388 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань з письмовою заявою ОСОБА_6 , який повідомив, що директор приватного підприємства "БРІЗ - Д.Т" ОСОБА_7 , зловживаючи своїм становищем привласнив грошові кошти ОСОБА_6 , які останній вклав у розвиток даного підприємства. Крім того, ОСОБА_7 спільно із ОСОБА_8 , зловживаючи службовим становищем, здійснюють привласнення та розтрату майна ПП «БРІЗ Д.Т.».

Також у ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 під час своєї незаконної діяльності співпрацюють із ФОП ОСОБА_9 , ФОП ОСОБА_10 та ФОП ОСОБА_11 , через яких безпосередньо здійснюється привласнення та розтрата продукції підприємства. В ході допиту в якості свідка ОСОБА_6 було встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 здійснюють продаж продукції підприємства «дубової ламелі» через своїх знайомих та родичів, які являються фізичними особами підприємцями, зокрума продаж продукції підприємства здійснюється безпосередньо ФОП, однак будь-яких відомостей про те, яким чином продукції підприємства потрапила до ФОП не має. Окрім того, після продажу ФОП продукції підприємства «Бріз Д.Т.», на рахунок юридичної особи будь-яких коштів не находить, тим самим заподіюючи підприємству значні збитки.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що 21.04.2021 між ОСОБА_6 та директором приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» ОСОБА_7 укладено договір позики грошових коштів у сумі 5 600 000 грн. У свою чергу ОСОБА_7 прийнявши та перерахувавши грошові кошти в сумі 5 600 000 грн., повідомив, що надалі цього ж дня буде укладено та нотаріально посвідчено договір застави на майно, яке рахується на приватному підприємстві «БРІЗ-Д.Т.»

Так 21.04.2021 ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 перебуваючи у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_12 уклали договір застави відповідно до якого ПП «БРІЗ-Д.Т.» в особі директора ОСОБА_7 в свою чергу заставляє майно фірми, яке перераховане в договорі застави.

Передача майна підприємства в заставу була погоджена загальними зборами власників ПП «БРІЗ-Д.Т.», про що свідчить Протокол №4 загальних зборів власників ПП «БРІЗ-Д.Т.» від 08.04.2021 року.

В послідуючому під час спілкування з директором приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» - ОСОБА_7 потерпілому було запропоновано здійснити внесок в розмірі 2 250 000 грн., до статутного капіталу приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» та стати одним із власників даного підприємства, що було мною і зроблено. Дане рішення оформлено протоколом № 29-09/21 загальних зборів власників приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» - від 29.09.2021 року.

Відповідно до даного рішення приватним підприємством «БРІЗ-Д.Т.» складено статут в новій редакції. 21.09.2021 року на приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» було проведено інвентаризацію, в ході якої виявлено, те, що верстат шліфувальний інвентарний номер якого 104000033 вартість, якого складає 240 000 грн. - відсутній, при цьому даний верстат 21.04.2021 року був вказаний в договорі позики грошових коштів та договорі застави від 21.04.2021 року - директором приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» - ОСОБА_7 , як заставне майно, що свідчить про те, що останній зловживаючи своїм службовим становищем, привласнив та розтратив належне майно ПП «БРІЗ-Д.Т.».

10.01.2022 року ОСОБА_6 як власником частки приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» було виявлено, те, що з 09.04.2021 року директор приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» - ОСОБА_7 отримавши грошові кошти в сумі 5 600 000 грн., зловживаючи своїм службовим становищем, привласнив та розтратив надані ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 5 600 000 грн., які мав внести на рахунки приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.», а також продовжуючи свої злочинні дії, привласнив та розтратив належне майно ПП «БРІЗ-Д.Т.», а саме: верстат шліфувальний, вартістю, 240 000 грн., який з 21.04.2021 року перебував в заставі та вказаний в договорі позики грошових коштів наданих директор приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» - ОСОБА_7 . Своїми умисними злочинними діями підприємству та ОСОБА_6 як власнику частки приватного підприємства «БРІЗ-Д.Т.» завдано матеріальної шкоди в особливо великих розмірах на загальну суму 5 840 000 грн.

Окрім того, за отриманою оперативною інформацією встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 з метою збагачення за рахунок ПП «Бріз Д.Т.» намагаються здійснити продаж обладнання «Бріз Д.Т.», яке було передано у заставу ОСОБА_6 , згідно договору застави між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від 9 квітня 2021 року та іншого наявного майна.

У подальшому, 19.07.2022 було проведено обшук за місцем розташування підприємства ПП «Бріз Д.Т.», що розташоване за адресою: місто Вінниця, вулиця Чехова, 35 та встановлено, що на території підприємства знаходиться наступне обладнання:

Деревообробний станок із позначенням на ньому «ЦПП-45 компанія ЯВІР»;

Деревообробний станок із надписом на корпусі «АСТРА»;

Деревобробний станок (торцовка) без будь-яких номерацій та надписів;

Стрічковий верстат СПР-1200;

Станок стрічковопильний СЛП 6,5;

Верстат стрічковопилковий ПЛП АСТРА;

Верстат фрезельний спеціальний СФ-АСТРА-Ф2 2016 рік;

Шліфувальний станок без будь-яких позначень;

Деревообробний станок (торцовий) без будь-яких позначень;

Деревообробний станок «QMI 153 S» серія 17239;

Деревообробний станок сірого кольору, без будь-яких позначень;

Деревообробний станок із маркуванням MS KME-2;

Подрібнювач деревини моделі «DK» F-Z UKRAINE;

Крім того, на території підприємства наявні три двохкамерних сушильних камери із надписом на дверях «O.S. PANTO», які на момент обшуку працюють та заповнені деревиною.

Також потрібно зазначити, що в ході досудового розслідування кримінального провадження було встановлено, що один із засновників приватного підприємства «Бріз Д.Т.»., а саме ОСОБА_13 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) являється громадянином Російської Федерації, а тому є ризик того, що вказане вище майно, яке знаходиться на підприємстві може бути реалізоване та грошові кошти отримані від його реалізації, можуть бути виведені ОСОБА_14 із системи фінансів України до системи фінансів країни агресора Російської Федерації, яка як відомо з 24.02.2022 ввела війська на територію України та розпочала війну.

Крім того, санкцією статі 191 ч. 3 КК України передбачається покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, у зв`язку із чим є необхідність накласти арешт на майно ПП «БРІЗ Д.Т.» з метою його збереження та функціонування бізнесу в Україні та в свою чергу наповнення державного бюджету.

Також, враховуючи, те що, як встановлено в ході досудового розслідування кримінального провадження із території підприємства було викрадено частину деревообробних станків, є об`єктивні підстави вважати, що зацікавлені особи в тому числі і ОСОБА_15 , може продовжити свою злочинну діяльність пов`язану із розтратою вищевказаного майна внаслідок чого будуть завдані збитки підприємству.

З урахуванням викладеного, виникла необхідність звернутися до суду з клопотанням про накладення арешту на вказаний рахунок.

Керуючись ст. 170 173 КПК України, слідчий просив слідчого суддю, за наведених вище підстав, клопотання задовольнити.

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив клопотання задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечив проти клопотання, надав свої письмові заперечення, слідчому судді пояснив, що підстави для накладення арешту на майно відсутні.

Слідчий суддя вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. Забороняється накладати арешт на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання" і статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки".

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Проаналізувавши матеріали клопотання та заперечення захисника слідчий суддя приходить до висновку.

19.07.2022 слідчим у кримінальному провадженні заступником начальника СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_5 , проведено санкціонований обшук за адресою: АДРЕСА_2 , в рамках кримінального провадження № 10000237 внесеного до ЄРДР 16.02.2022. В ході вказаного обшуку, як встановлено слідством, вилучено майно належне ПП «БРІЗ - Д.Т.», яке після обшуку передано на відповідальне зберігання.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

В порушення вищевказаної норми КПК України 26.07.2022 слідчим у кримінальному провадженні заступником начальника СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_5 подано до суду клопотання про накладення арешту на майно ПП «БРІЗ - Д.Т.», яке вилучено під час обшуку 19.07.2022.

Вищенаведене свідчить, що органом досудового розслідування подано до суду клопотання через 7 днів після проведення обшуку, що є грубим порушенням вимог ч. 5 ст. 171 КПК України.

З аналізу вищенаведених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що майно ПП «БРІЗ - Д.Т.», на яке слідчий просить накласти арешт не є предметом кримінального право та не може виступати речовим доказом по кримінальному провадженню, в розумінні статті 98 КПК України.

Як зазначено вище, згідно з частиною першою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В судовому засіданні, з матеріалів доданих до клопотання та матеріалів кримінального провадження не вбачається наявності жодного доказу на предмет наявності підстав, а також обгрунтування того, що потереби досудового розслідування, з часу внесення відомостей до ЄРДР, виправдовують необхідність накладення арешту на майно осіб, які не мають жодного відношення до кримінального провадження.

Статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477- IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна віднесено до заходів забезпечення кримінального провадження, тому, для накладання арешту на майно, як захід забезпечення кримінального провадження, обов`язково повинна бути наявна досить обґрунтована підозра.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження та потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручаюся у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що слідчим не доведено необхідності такого арешту з посиланням на належні, допустимі докази, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого у кримінальному провадженні заступника начальника СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні заступника начальника СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно ПП «Бріз - Д.Т.», яке вилучене під час обшуку 19.07.2022, за адресою: місто Вінниця, вулиця Чехова, 35, в рамках кримінального провадження № 10000237 внесеного до ЄРДР 16.02.2022 залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя