Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4154/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 червня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Заступник керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «Орімі Україна» (), у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні в Акціонерному товаристві «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805), та які знаходяться на вказаних у клопотанні банківських рахунках, із встановленням заборони будь-яких видаткових операцій по них.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи групи компаній підзвітних ТОВ «ОріміТрейд», яка зареєстрована на території рф, (ОГРН 451, юридична адреса: рф, Ленінградська область, Всеволжський район, гп Імені Свердлова, мкр 1-й, участок 15/4), зокрема, ТОВ «Орімі Україна» () та ряду підконтрольних суб`єктів господарювання, що здійснюють свою діяльність на території України, зокрема, ТОВ «Ексімтрейд» та ТОВ «ОріміТрейд ЛТД», вступили у попередню змову з невстановленими службовими особами органів державної влади України та вчиняють розкрадання бюджетних коштів України в умовах воєнного стану.

Здійснюючи свою діяльність на території України, ТОВ «Орімі Україна» () та підконтрольні суб`єкти господарювання, якими є ТОВ «Ексімтрейд» та ТОВ «ОріміТрейд ЛТД», скеровують частину прибутків, отриманих від фінансово-господарської діяльності на території України фактичним власникам ТОВ «ОріміТрейд», тим самим сплачуючи грошові кошти до рф, що в подальшому може використовуватись на фінансування дій по зміні меж території та державного кордону України, на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Фактичними власниками групи компаній «Орімі» є громадяни рф ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , який у 2019 році отримав нагороду президента рф «За заслуги перед Отечеством» II ступеня.

У цьому ж році з метою уникнення застосування положень санкційного законодавства України вищевказаними особами було прийнято рішення щодо зміни структури власників ТОВ «Орімі Україна» та до складу засновників підприємств, що зареєстровані на території України, було включено компанію «Рімеско Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, вул. Діагору, Кермія Білдінг, кінцевим бенефіціаром якої є громадянин рф ОСОБА_6 , громадянку ОСОБА_7 , яка є родичкою фактичного власника ГК «Орими» ОСОБА_4 та громадянку Білорусії ОСОБА_8 .

Крім того, з метою сталого отримання вищевказаних коштів в умовах військового стану ОСОБА_9 можливо лобіював включення підконтрольного підприємства до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 02.04.2022 №203 «Про внесення змін до Переліку підприємств для забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» під номером 245, внаслідок чого ТОВ «Орімі Україна» доведена розпорядникам бюджетних коштів у якості рекомендованого постачальника для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

При цьому, вищевказані особи зберігають вирішальний вплив та управлінський контроль за діяльністю ТОВ «Орімі Україна», істотна частина прибутків, отриманих від фінансово-господарської ТОВ «Орімі Україна», ймовірно скеровується фактичним власникам ГК «ОріміТрейд», які знаходяться на території рф та сплачують податки, збори та інші загальнообов`язкові платежі до бюджету рф, з якого фінансуються, у тому числі видатки на оборонну та правоохоронні сфери.

За наявною інформацією, на виконання вказівок фактичних власників ГК «Орімі» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підписант та керуючий ТОВ «Орімі Україна» ОСОБА_9 ініціював створення засновниками ТОВ «Орімі Україна» двох комерційних структур з метою провадження зовнішньоекономічної діяльності та участі у процедурах публічних закупівель, а саме: ТОВ «Ексімтрейд» (, юридична адреса: Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а, підписант ОСОБА_10 , перебуває в реєстрі великих платників податків та в реєстрі осіб, що здійснюють операції з товарами); ТОВ «ОріміТрейд ЛТД» (, юридична адреса: м. Київ, вул. Іоанна Павла II, буд. 4/6, корп. «а», к. 206, підписант ОСОБА_11 , перебуває в реєстрі осіб, що здійснюють операції з товарами та приймає участь у процедурах публічних закупівель).

Таким чином, «Орімі Україна» має відношення до російського капіталу, а його діяльність на території України може бути спрямована на шкоду державній безпеці.

Одночасно з тим, встановлено, що ТОВ «Орімі Україна» (, Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а,) відкрито рахунки в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м.Києві (МФО 380805):

НОМЕР_1 - українська гривня;

НОМЕР_2 - українська гривня;

НОМЕР_3 - долар США;

НОМЕР_4 - євро;

НОМЕР_5 - російський рубль.

Крім того, до Подільської окружної прокуратури міста Києва від ДЗНД СБ України надійшла відповідь на виконання доручення прокурора, в якій зазначено, що фігуранти найближчим часом мають намір обготівкувати кошти, акумульовані на розрахункових рахунках підприємств, що входять до групи компаній «Орімі Україна», з метою подальшого вивезення за межі України для передачі кінцевим бенефіціарам з числа громадян рф.

З огляду на викладене, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «Орімі Україна» та знаходяться на вказаних банківських рахунках, вказуючи на те, що у слідства є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно у вигляді заборони користування, розпоряджання майном може призвести до зникнення, втрати, пошкодження, його передачі чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, оскільки майно є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, у клопотанні прокурор, з метою забезпечення арешту майна, просив розглядати клопотання без повідомлення власника майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Суд приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якому клопотання підтримав.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі прокурора.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.

Згідно із ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 10, ч.11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у зазначеному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Під час досудового розслідування, згідно з постановою заступника керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 08.06.2022 грошові кошти, які належать ТОВ «Орімі Україна» (), у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (МФО 380805), та які знаходяться на вказаних у клопотанні банківських рахунках, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказані грошові кошти можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на грошові кошти, які належать ТОВ «Орімі Україна» (), у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (МФО 380805), та які знаходяться на вищезазначених банківських рахунках.

Водночас, з метою забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, оцінивши в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя визнає за можливе задовольнити подане прокурором клопотання про арешт майна частково лише в частині витрат, шляхом зупинення видаткових операцій, за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державних цільових фондів, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, до постановлення кінцевого рішення у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «Орімі Україна» (), у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні в Акціонерному товаристві «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (МФО 380805), які знаходяться на наступних рахунках:

НОМЕР_1 - українська гривня;
НОМЕР_2 - українська гривня;
НОМЕР_3 - долар США;
НОМЕР_4 - євро;
НОМЕР_5 - російський рубль,

та які визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України, в частині витрат, шляхом зупинення видаткових операцій, за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державних цільових фондів, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, до постановлення кінцевого рішення у вказаному кримінальному провадженні.

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1