Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/1158/22
Справа № 711/3745/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

слідчого: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0001084 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бурея, Амурської області, росіянина, громадянина України, пенсіонера, маючого середню освіту, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, депутатом, учасником бойових дій, інвалідом, ліквідатором наслідків аварії на Чорнобильській АЕС не являється, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, подане в рамках кримінального провадження №0001084, внесеного до ЄРДР 14.06.2022 у відношенні ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001084 від 14.06.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.06.2022, близько 20 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , знаходячись в квартирі АДРЕСА_2 , під час конфлікту, який виник раптово на ґрунті особистих неприязних відносин з донькою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , умисно наніс їй кулаком правої руки один удар в обличчя, а також ногами декілька ударів в різні ділянки тіла, в результаті чого заподіяв потерпілій тілесні ушкодження у вигляді набряку-набубнявіння та компресії головного мозку, крововиливу під тверду мозкову оболонку, які, відповідно до «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995, відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя, внаслідок яких остання померла.

14.06.2022 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 14.06.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ініціатор клопотання зазначає, що обґрунтованість підозри підтверджується доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , даними лікарського свідоцтва про смерть №542; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 червня 2022 року підозрюваному ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 15 серпня 2022 року.

Строк досудового розслідування по кримінальному провадженню закінчувався 14.08.2022. Проте, в межах даного кримінального провадження необхідно виконати ряд процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, а саме: отримати висновок призначеної додаткової судово-медичної експертизи; отримати висновок призначеної комплексної психолого-психіатричної експертизи; враховуючи отримані в ході досудового розслідування дані, визначитись з остаточною кваліфікацією, та за необхідності повідомити про зміну підозри та змінити порядок досудового розслідування; ознайомити з матеріалами кримінального провадження підозрюваного та його захисника; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

В зв`язку з вищевикладеним, постановою першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури строк досудового розслідування було продовжено до 14.09.2022.

З огляду на те, що строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 14.09.2022, а строк ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу обраного ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту спливає 15.08.2022, проте продовжують існувати ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, прокурор вважала за необхідне ініціювати подання клопотання до слідчого судді про продовження строку запобіжного заходу підозрюваному у вигляді домашнього арешту.

На думку сторони обвинувачення, продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 на даний час є достатньо обґрунтованим, оскільки в слідства є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , не маючи заборони залишати житло, буде незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, які є його сусідами по будинку, шляхом здійснення погроз, підкупу, умовляння свідків, схиляння їх до дачі неправдивих показань, а також впливати на спеціалістів та експертів у цьому кримінальному провадженні, що вказує на існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідство вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 не маючи стійких соціальних зв`язків, постійного місця роботи, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, на думку слідства, існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи суспільно небезпечний характер діянь, поведінку особи після вчинення кримінального правопорушення ( ОСОБА_4 , не викликав швидку медичну допомогу потерпілій, не повідомив про дану подію поліцію), жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу є неспіврозмірним з характером вчинення даною особою кримінального правопорушення та дані ризики продовжують існувати і на даний час, а тому прокурор звернулась до слідчого судді з вказаним клопотанням.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_6 клопотання підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ньому та додані до нього докази.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з огляду на необґрунтованість оголошеної підозри. Зазначив, що прокурором не доведено належними доказами наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. З огляду на викладене, просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 також заперечував проти заявленого клопотання, повністю підтримавши позицію свого захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України "метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. При цьому, відповідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 121 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення яких, санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає наступне.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 червня 2022 року у відношенні ОСОБА_4 обраний запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем його мешкання із забороною залишати житло у період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, крім випадків в період воєнного стану на території України після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги», з метою його перебування в укритті, з покладенням, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків: - прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, слідчого судді, суду, - здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В обґрунтування необхідності продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, прокурор в судовому засіданні посилалася на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення покарання, незаконно впливати на свідків, експертів та спеціалістів у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, під час обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси було встановлено наявність існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На даний час, на переконання слідчого судді, прокурором доведено наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, який ґрунтується на тяжкості інкримінованого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, є особою пенсійного віку, яка має незадовільний стан здоров`я, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягався, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність постійного місця проживання та позитивна характеристика не можуть бути вирішальними, що могли б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду, який з часом зменшився, але продовжує існувати.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що ризик впливу на свідків, з врахуванням обізнаності підозрюваного про місце їх перебування, зокрема свідка ОСОБА_8 , та враховуючи, що підозрюваний особисто знайомий з вказаним свідком, не можна виключити на стадії досудового розслідування.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено існування можливості незаконного впливу на експертів та спеціалістів у цьому кримінальному провадженні. При цьому суд зазначає, що у контексті кримінального провадження ризиком є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду, а відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. А відтак доводи прокурора щодо можливості впливу підозрюваним на експертів та спеціалістів носять абстрактний характер і є лише його припущенням, того, що може відбутися в майбутньому.

Також слід зазначити, що посилання прокурора, як на підставу для продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту на можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, то слідчий суддя вважає, що прокурором не надано належного обґрунтування існування такого ризику, а відтак слідством не доведено, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення. Окремо слід звернути увагу, що під час обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у виді домашнього арешту, сторона обвинувачення не послалася на існування такого ризику, а слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси, під час розгляду клопотання, його не було встановлено.

Вирішуючи питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, викладенні в повідомленні про підозру, та його тяжкість, слідчий суддя вважає, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

В той же час застава, навіть у мінімальному визначеному законом розмірі, який для тяжких злочинів складає двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є непомірною для підозрюваного, а тому, на думку слідчого судді, єдиним достатнім запобіжним заходом, який забезпечить виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, є домашній арешт.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Частиною 5 ст. 194 КПК України встановлено, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Таким чином, прокурором доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкрімінованого йому органом досудового розслідування злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п.1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема можливості переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідка.

Строк домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 спливає 15.08.2022 року, проте органом досудового розслідування доведено, що до вказаного часу завершити досудове розслідування по даному кримінальному провадженню неможливо, оскільки внаслідок проведення великого обсягу роботи, об`ємності та складності кримінального провадження необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин вчиненого злочину, що неможливо без продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, не може бути достатнім для запобігання зазначеним вище ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, тобто до 14 вересня 2022 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-194, 196, 199, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0001084 від 14.06.2022 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити.

Продовжити строк домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.09.2022 року, заборонивши йому в певний період доби, а саме: в період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження №0001084 від 14 червня 2022 року, за першою вимогою;

2) в період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин перебувати за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 та відлучатися з вищевказаної адреси в зазначений час лише з дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, а також у випадках необхідності отримання медичної допомоги;

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_4 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебуванні останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію ухвали направити до СУ ГУНП в Черкаській області та вручити слідчому, прокурору, захиснику та підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідче управління Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Слідчий суддя: ОСОБА_1