Провадження № 1-кс/686/8209/22
УХВАЛА

09 вересня 2022 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Порошково Перечинського району Закарпатської області, жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, без освіти, одруженого, на утриманні 10 неповнолітніх дітей, пенсіонера, інваліда, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0002102,

встановив:
09.09.2022 року слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури м.Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що «досудовим розслідуванням встановлено, що 05 вересня 2022 року близько 22 години 55 хвилин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в м.Хмельницький по вул.Соборна, неподалік ТЦ «Дитячий світ», на ґрунті виниклих неприязних відносин, діючи умисно, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, усвідомлюючи небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, тримаючи в руках дерев`яний брусок, за допомогою якого наніс ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , один удар по лобній частині голови зліва.

Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_6 , потерпілому ОСОБА_8 спричинені тілесні ушкодження у вигляді багато уламкового імпресійного перелому лівої лобної пазухи, що за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень небезпечних для життя в момент заподіяння.

Своїми умисними діями, які виразилися в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.121 КК України.

У діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст.121 КК України.

07.09.2022 о 18:35 год. за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_6

08.09.2022 слідчим, за погодженням із прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького, складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, та належним чином повідомлено останнього.»

Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 2 місяці.

Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною 1 ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Із наданих матеріалів вбачається, що Хмельницьким районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002102 від 06.09.2022 р., за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

07.09.2022 р. ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, фактичний час затримання згідно з протоколом затримання - 16 год. 00 хв. 07.09.2022 р. Зі слів підозрюваного ОСОБА_6 , його фактично було затримано близько 23 год. 05.09.2022 р. по 10-11 годину 06.09.2022 р., після чого повторно було затримано близько 15 год. 07.09.2022 р.

08.09.2022 р. ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Твердження захисника щодо необґрунтованості підозри є безпідставними, оскільки на первинній стадії досудового розслідування оцінка такої обґрунтованості робиться виходячи з наявності фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а представлені слідчим докази (протокол прийняття заяви ОСОБА_8 про кримінальне правопорушення від 06.09.2022 р.; протоколи допиту потерпілого ОСОБА_8 від 06.09.2022 р. та від 07.09.2022 р.; протоколи допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 07.09.2022 р. та від 08.09.2022 р.; довідка №729 від 06.09.2022 р., протокол затримання ОСОБА_6 від 07.09.2022 р. та інші матеріали кримінального провадження), на переконання слідчого судді, є підтвердженням обґрунтованості підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Таким чином, станом на момент розгляду клопотання беззаперечних доказів того, що ОСОБА_6 не причетний до вчинення правопорушення, не встановлено.

При цьому слідчий суддя керується поняттям «обґрунтованості підозри», яка сформована практикою Європейського суду з прав людини та яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Зокрема, у своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Долучені до матеріалів клопотання докази об`єктивно доводять можливу причетність підозрюваного до інкримінованого кримінального правопорушення. При цьому факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних стадій кримінального провадження.

Санкція ч.1 ст.121 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, тобто, згідно зі ст.12 КК України, даний злочин класифікується як тяжкий.

З наданих матеріалів убачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване йому кримінальне правопорушення є достатньо високим.

Слідство знаходиться на початковій стадії, на даний час свідки, потерпілі судом не допитані, а тому існує ризик незаконно впливу на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні. При оцінці наявності зазначеного ризику слідчим суддею врахована встановлена КПК України процедура отримання свідчень від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.1 та ч.2 ст.23, ст.224 КПК України).

За таких обставин по справі приходжу до висновку про наявність визначених ст.177 КПК України ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Аналізуючи особу підозрюваного слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 є раніше не судимою особою, має постійне місце проживання, родину, на утриманні 10 неповнолітніх дітей, є пенсіонером в зв`язку з інвалідністю.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначені ст. 178 КПК України обставини в їх сукупності, приходжу до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, адже лише такий найсуворіший запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та буде достатнім стримуючим засобом для запобігання ризикам, доведеним слідчим та прокурором.

При цьому наявність у підозрюваного постійного місця проживання, родини, на утриманні 10 неповнолітніх дітей, інвалідності, за встановлених обставин, не є достатньою обставиною для відмови у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або обрання більш м`якого запобіжного заходу. Окрім того, вказані обставини не були стримуючими для вчинення дій, що стали підставою для підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину.

Слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі й домашнього арешту, застави, не забезпечить попередження вищезазначених ризиків і належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки не встановлено тих стримуючих чинників, які б були у повному обсязі здатні мінімізувати ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання.

Враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , суворість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, слідчий суддя дійшов до висновку про існування обґрунтованих підстав вважати, що існують не абстрактні, а конкретні ризики, а тому застосувати менш суворий запобіжний захід неможливо.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 слід визначити в межах строку досудового розслідування та в межах строку визначеного ст.197 КПК України, а саме по 04.11.2022 року включно.

У відповідності до п.1 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави не визначається, адже ОСОБА_6 інкримінується вчинення злочину, із застосуванням насильства до потерпілого.

Відповідно до ст.206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством (ч.6). Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (ч.7). Слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються (ч.8).

В судовому засіданні ОСОБА_6 повідомив, що в період часу з 15 год. по 16 год. 07.09.2022 р. за місцем його проживання в АДРЕСА_1 , один з трьох працівників поліції, що були присутні під час затримання ОСОБА_6 , наніс останньому 3-4 удари палицею по ногах, спричинивши ОСОБА_6 тілесні ушкодження. З приводу цих обставин, захисник підозрюваного подала письмову заяву, в якій просила зафіксувати заподіяння ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, та повідомила, що під час конфіденційного спілкування із підзахисним, він продемонстрував їй наявні у нього тілесні ушкодження, крім того повідомив, що особа, яка заподіяла ОСОБА_6 тілесні ушкодження, сказала, щоб ОСОБА_6 не оглядав лікар, тому було зафіксовано, що у підозрюваного відсутні тілесні ушкодження.

Дії, передбачені ч.6 ст.206 КПК України, здійснені не були, оскільки прокурору про повідомленні ОСОБА_6 обставини стало відомо лише в судовому засіданні.

Враховуючи викладене, з підстав, передбачених у ч.6 ст. 206 КПК України, викладені підозрюваним ОСОБА_6 обставини щодо застосування до нього, під час його затримання, насильства підлягають перевірці, шляхом надання доручення відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів з цього приводу та доручення прокурору та слідчому у цьому кримінальному провадженні вжити заходів щодо невідкладного судово-медичного обстеження підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 110, 177, 178, 183, 196, 197, 206 КПК України,

постановив:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 04 листопада 2022 року включно.

Доручити Хмельницькому обласному бюро судово-медичної експертизи провести невідкладне обстеження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , організацію виконання якого покласти службових осіб Хмельницького обласного бюро судово-медичної експертизи, слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 та прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 .

Доручити Територіальному управлінню Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, провести в межах компетенції дослідження фактів можливого вчинення протизаконних дій щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спричинення йому тілесних ушкоджень працівником поліції.

Копії ухвали для організації її виконання направити: Хмельницькому обласному бюро судово-медичної експертизи, слідчому ОСОБА_4 та прокурору ОСОБА_3 .

Копію ухвали, звукозапис судового засідання направити до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому.

Ухвала діє по 04 листопада 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя