Справа № 191/1613/22
Провадження № 1-кп/191/116/22
У Х В А Л А
іменем України

19 вересня 2022 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за №0000580 від 18 грудня 2018 року відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186, ч.1 ст.263 КК України,

із участю в судовому розгляді:
прокурора ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_3
захисника ОСОБА_5
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186, ч.1 ст.263 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , яке уточнив та просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб. Вказане клопотання мотивував тим, що на теперішній час ризики, передбачені КПК України, які слугували підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не зникли та не зменшились.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти заявленого клопотання.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив у його задоволенні відмовити та застосувати до обвинуваченого більш м`який вид запобіжного заходу, а саме домашній арешт (цілодобовий).
Потерпілі в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їхньої участі. Претензій матеріального та морального характеру до обвинуваченого не мають.
Вислухавши думку учасників судового провадження, суд встановив наступне.
Згідно з ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частиною 3 цієї статті передбачено, що незалежно від наявності клопотань до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.
Європейський суд з прав людини наголошує, що при вирішенні питання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого.
Судом встановлено, що під час судового провадження через встановлення ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів до 25.09.2022 року.
Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).
Виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що розгляд справи з об`єктивних причин не може бути розпочатий та закінчений до спливу цього строку, а також дані про особу ОСОБА_3 , з урахування того, що останній 01.02.2021 року був оголошений в міжнародний розшук, суд вважає реальною наявність існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування; - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; - вчинити інше кримінальне правопорушення, що були підставою для обрання запобіжного заходу, які до цього часу не відпали і не зменшилися та на день проведення судового засідання не дозволяють застосувати альтернативні види запобіжних заходів, а тому суд вважає необхідним продовжити його дію на час судового розгляду на 60 днів.
У зв`язку з викладеним клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Запобіжний захід, застосований обвинуваченому ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою продовжити на час судового розгляду кримінального провадження строком на 60 днів до 17 листопада 2022 року включно.
Клопотання захисника ОСОБА_5 про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту (цілодобового) залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Синельниківський міськрайонний суд.

Суддя ОСОБА_1