Справа № 697/81/22
Номер провадження 1-кп/697/63/2022
У Х В А Л А
24 травня 2022 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря с/з ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Канів Черкаської області клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Степанці, Канівського району, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебувають обвинувальний акт, разом з додатками, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000001 від 04.01.2022 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч.1 ст. 309 КК України та обвинувальний акт, разом з додатками, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000007 від 05.01.2022 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ч.3 ст. 185 КК України.

01.02.2022 ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 60 днів, з 01.02.2022 по 01.04.2022.

Ухвалою від 29.03.2022 щодо ОСОБА_4 продовжено термін застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 27.05.2022.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, так як ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України не зменшилися і продовжують існувати. ОСОБА_4 неодноразово вчиняв злочини, може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інші кримінальні правопорушення, а тому є всі підстави у продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не погодився, просив розглянути можливість застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням його волі. Пояснив, що свідків не знає, тому вплинути на них не зможе, потерпілому не погрожував, не переховувався, переховуватись не буде.

Потерпілий ОСОБА_5 не заперечував щодо продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого, потерпілого, дійшов наступних висновків.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб., який згідно із Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022 «Про продовження воєнного стану» продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, який Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, який Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Згідно із рекомендаціями Ради суддів України «Щодо роботи судів в умовах воєнного стану» від 02.03.2022 судам рекомендовано зосередитись виключно на проведенні невідкладних судових розглядів (взяття під вартою, продовження строків тримання під вартою). Вважати за неможливе відкладення судових засідань, на яких має розглядатись питання про обрання або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. У цих випадках слідчий суддя (суд) діє на підставі положень чинного кримінального процесуального законодавства.

Згідно з п. 7 листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ч.3 ст. 315 КПК України під час судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Згідно рішення Європейського Суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченим строку тримання під вартою, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: впливати на свідків, які не допитані в ході судового розгляду, відсутність належних гарантій та підтвердження соціальних зв`язків, які б переважали наявні ризики його ухилення від суду або вчинення іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як зазначено в статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, не має постійного місця роботи, не має міцних соціальних зв`язків, а також законних джерел для існування, може вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому є всі підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 25.01.2022 задоволено клопотання Черкаського районного відділу № 2 філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області про скасування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнення від відбування покарання з випробуванням та вирішено направити його для відбування призначеного покарання за вироком Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 04.08.2021 у виді 3 років 6 місяців позбавлення волі, оскільки ОСОБА_4 не виконав покладені на нього судом обов`язки та обвинувачується у вчиненні нового злочину під час іспитового строку.

Під час судового розгляду встановлено і знайшло підтвердження наявність ризиків, передбачених у п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість ухилятися від суду, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню письмовими документами, ухиляючись тим самим від притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків та потерпілого, які судом ще не допитані, та вчинити інші кримінальні правопорушення.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки обвинуваченого, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, суд вважає за необхідне продовжити застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2022 року становить 2393,00 грн.

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України суд визначає обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави в сумі, що становить 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 47860,00 грн. та вважає, що така сума застави буде достатньою для забезпечення його належної поведінки.

Суд також вважає за необхідне, в разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

4) постійно носити засіб електронного контролю.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст.177, 183, 194-200 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 22.07.2022 включно.

Ухвала щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави: 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 47860,00 гривень.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

4) постійно носити засіб електронного контролю.

Копію даної ухвали в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою направити Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання та для вручення обвинуваченому ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Головуючий ОСОБА_1