БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/1160/22
Провадження № 1-кс/497/481/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу
04.07.2022 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області
в особі слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого Відділення № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Гвоздівка, Миколаївського району, Одеської області, громадянина України, не інваліда, не працюючого, не одруженого, не маючого утриманців, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 20.09.2021 року органом видачі № 5145, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

ВСТАНОВИВ:

04.07.2022 року слідчий Відділення № 2 Слідчого відділу Болградського РВП ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000316 від 01.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 01.07.2022 року приблизно о 00:10 годині, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 знаходився на території домоволодіння АДРЕСА_2 , в якому мешкає ОСОБА_7 , де на нього почала лаяти дворова собака по кличці Жужа з чорно-білим окрасом шерсті.

Під час зазначеної події, у ОСОБА_5 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, виник злочинний умисел, спрямований на жорстоке поводження з тваринами, які відносяться до хребетних, а саме на вбивство із застосуванням жорстоких методів, собаки своєї односельчанки ОСОБА_7 , а також п`яти цуценят з чорно-білим, сірим окрасом шерсті.

Надалі, ОСОБА_5 , маючи намір, направлений на жорстоке поводження з тваринами, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, діючи умисно, протиправно, грубо порушуючи суспільні відносини, що забезпечують загальноприйняті моральні принципи щодо поводження з тваринами, в порушення вимог п. 6 ч. 2 ст. 18 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», яким передбачено, що при поводженні з тваринами не допускаються дії, що суперечать принципам захисту тварин від жорстокого поводження, реалізуючи свій умисел щодо жорстокого поводження з твариною, нехтуючи правилами суспільної моралі, із застосуванням жорстоких методів, з метою заподіяння травм та знущання над собакою та її п`ятьма цуценятами, застосовуючи фізичну силу, використовуючи в якості знаряддя злочину ножівку, яку мав при собі, та сокиру, яку знайшов на території подвір`я, попередньо зв`язав собаці передні лапи між собою тканинною мотузкою, наніс ударною частиною сокири один удар по голові собаки, відділивши її від тіла.

Після чого, ОСОБА_5 , рубаючою частиною сокири наніс ще декілька ударів по животу собаки, відокремивши частину внутрішніх органів, та продовжуючи свій протиправний умисел, направлений на жорстоке поводження з тваринами, відловив п`ятьох цуценят, і застосовуючи ножівку для металу, по черзі кожному з них наніс рвано-різані рани шиї, та притулив їх поряд з собакою.

Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_5 , спричинені ушкодження та травми призвели до загибелі собаки та п`ятьох її цуценят.

01.07.2022 року о 23:50 годині відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУ НП в Одеській області на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України затриманий громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

За наявністю достатніх підстав о 18 годині 30 хвилині 02.07.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 299 КК України за кваліфікуючими ознаками: жорстоке поводження з тваринами, що відносяться до хребетних, вчинене умисно, що призвело до загибелі тварини, вчинене з особливою жорстокістю щодо двох і більше тварин.

В судовому засіданні:

- слідчий своє клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні, надав пояснення з підстав обґрунтованості підозри.

- прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджував, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

По твердженню прокурора злочин, який вчинений ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжких злочинів, та зважаючи на покарання яке загрожує підозрюваному, останній може вчинити дії до приховування від органу досудового розслідування та суду.

На думку прокурора, не має підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозра оголошена ОСОБА_5 є обґрунтованою, що підтверджується наразі вже зібраними доказами, та достатньо ризиків для вирішення питання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив не задовольняти вказане клопотання, при цьому не заперечував проти оголошеної йому підозри. Пояснив, що в дитинстві його дуже сильно покусала собака, навіть залишився шрам на нозі, а тому він дуже їх боїться. Ця собака сильно на нього лаяла, а так як він перебував в стані алкогольного сп`яніння, то завдав їй такої шкоди, однак сам не розуміє як це сталося. Але усвідомлює свої протиправні дії, щиро кається, та обіцяє більше не вживати алкогольні напої, не вчиняти протиправних дій, та допомагати своїм прийомним батькам. Просив повірити йому та надати шанс на виправлення.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 наполягала на відмові в задоволенні клопотання слідчого і прокурора, та вважала що буде достатнім обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Просила врахувати, що підозрюваний проживає в сім`ї прийомних батьків, не знав любові та ласки від рідних батьків, не навчений любові до тварин. Ніде не працює, втім допомагає батькам по господарству. Раніше до відповідальності не притягувався, а тому з огляду на його молодий вік, та можливість ще бути порядною та доброю людиною, просила не обирати самий строгий запобіжний захід тримання під вартою.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що Відділенням № 2 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000316 від 01.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України, за фактом жорстокого поводження з тваринами.

01.07.2022 року о 23:50 годині відділенням № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України затриманий громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

За наявністю достатніх підстав о 18 годині 30 хвилині 02.07.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України за кваліфікуючими ознаками: жорстоке поводження з тваринами, що відносяться до хребетних, вчинене умисно, що призвело до загибелі тварини, вчинене з особливою жорстокістю щодо двох і більше тварин.

Наразі обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000316 від 01.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України;

- рапортом уповноваженої службової особи органу про отримання повідомлення щодо скоєного злочину від 01.07.2022 року;

- протоколом ОМП від 01.07.2022 року, в ході проведення якого оглянуто домоволодіння АДРЕСА_2 , звідки вилучено сліди та знаряддя злочину;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі свідчень якої встановлені обставини злочину;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зі свідчень якого встановлені обставини злочину;

- протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 30.06.2022 року, зі свідком ОСОБА_8 , під час якого останній впізнає річ, належну їх родині;

- протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 30.06.2022 року, зі свідком ОСОБА_8 , під час якого останній впізнає річ, належну їх родині;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, згідно якого 01.07.2022 року о 23:50 годині, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затриманий громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, під час затримання якого вилучений одяг та взуття підозрюваного;

- протоколом огляду предмету від 02.07.2022 року, а саме одягу та взуття підозрюваного ОСОБА_5 , на яких виявлено речовину бурого кольору, схожої на кров;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав правдиві свідчення та визнав свою провину в скоєному;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім цього, слідчий та прокурор вказують на наявність в діях ОСОБА_5 ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3-4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

При цьому слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приймає до уваги той факт, що оголошена підозра відносно ОСОБА_5 - обгрунтована, досудове розслідування триває, та підозрюваний ОСОБА_5 має виконувати покладені на нього як підозрюваного обов`язки та не перешкоджати здійсненню досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні з метою виконання завдання кримінального провадження, визначеного ст.2 КПК України, а саме: захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 названого кримінального правопорушення.

Однак, твердження прокурора про наявність достатніх підстав вважати, що існує цілий ряд ризиків з боку підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя розцінює критично.

Безпідставним є посилання прокурора на можливість впливу на свідків підозрюваним ОСОБА_5 , оскільки жодного доказу на підтвердження цього ризику суду не надано, та відсутні такі докази в матеріалах кримінального провадження, що було підтверджено прокурором в судовому засідання.

Відносно посилання прокурора на тяжкість покарання, яке може загрожувати підозрюваному ОСОБА_5 у разі доведеності його вини, та може спонукати останнього до приховування, слідчий суддя вважає наступне.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, невзявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

За результатами встановлених обставин, з огляду на доводи як прокурора, так і підозрюваного і його захисника, слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, які мають значення для вирішення даного клопотання, та приймає до уваги наявність підозри, повідомленої ОСОБА_5 та необхідність забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Тому, вище перелічені обставини не дають наявність достатніх підстав для обрання засудженому ОСОБА_5 самого суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та наявні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання можливих у майбутньому ризиків.

Оцінивши обставини визначені ст.178 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що буде достатнім для забезпечення дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 181, 184, 186, 187, 193, 194, 196, 202, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого Відділення № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.
Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000316 від 01.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає у забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого Відділення № 2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування, прокурора чи суду, за першою вимогою;

2) цілодобово не відлучатися з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого прокурора або суду.

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про намір зміни свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, визначеними слідчим або прокурором у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання зазначених в цій ухвалі обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення у відповідності до ст. 179 КПК України, в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на Відділення поліції № 2 Болградського РВП ГУНП в Одеській області та на слідчого у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Негайно доставити підозрюваного ОСОБА_5 до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 і звільнити з-під варти.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 23:50 години 29.08.2022 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст судового рішення видано сторонам відразу ж після проголошення його резолютивної частини.

Слідчий суддя: ОСОБА_1