Справа № 177/537/22
Провадження № 1-кп/177/87/22
У Х В А Л А
Іменем України
01.08.2022 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

розглянувши увідкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000322 від 11.04.2022 щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_2 ,
захисника обвинуваченого,
адвоката ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
Криворізьким районним судом Дніпропетровської області здійснюється судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_2 за ч. 4 ст. 185 КК України.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 , оскільки ризики, визначені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, на даний час не відпали та продовжують існувати, а більш м`який запобіжний захід у даному кримінальному провадженні не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду.

Прокурор клопотання підтримав, з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити.

Потерпілий ОСОБА_6 правом на участь у судовому засіданні не скористався, надав заяву про розгляд кримінального провадження за його відсутності.

Обвинувачений ОСОБА_2 та його захисник, адвокат ОСОБА_5 , просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою та застосувати домашній арешт на нічний період доби. Вказували, що прокурором не доведено наявність ризиків, визначених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до ОСОБА_2 згідно з ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.04.2022, який продовжено Криворізьким районним судом Дніпропетровської області під час підготовчого судового засідання згідно з ухвалою від 07.06.2022, спливає 05.08.2022.

Станом на 01.08.2022 завершити розгляд справи, з об`єктивних причин, не представляється можливим.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Як визначено ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним спробам, визначеним частиною 1 цієї статті, зокрема, переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про запобіжний захід, окрім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати, у тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Судом встановлено, що зазначені прокурором ризики про можливість переховування обвинуваченого від суду, продовжують існувати, оскільки під загрозою можливого покарання обвинувачений може ухилитися від суду. Так, ОСОБА_2 обвинувачуєте у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, безальтернативно. Обвинувачений не працює, стабільного джерела доходу не має, за місцем реєстрації не проживає, при цьому доказів на підтвердження його фактичного місця проживання, суду не надано. Зазначені обставини, а також і наявність випадків притягнення обвинуваченого ОСОБА_2 до кримінальної відповідальності, підтверджують ризик ймовірного вчинення останнім нового кримінального правопорушення.

Також суд враховує, що на даний час, з об`єктивних причин, у кримінальному провадженні, відповідно до визначеного порядку та обсягу дослідження доказів, не допитано усіх свідків, обвинуваченого, не досліджено матеріали кримінального провадження. З огляду на викладене, а також враховуючи те, що обвинувачений, у зв`язку з відкриттям йому матеріалів кримінального провадження обізнаний з приводу показань свідків на досудовому слідстві, суд вважає, що наявний ризик незаконно впливати на свідків.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним у п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд дійшов висновку, що обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_2 запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Таким чином, сукупність даних про особу обвинуваченого, його вік та стан здоров`я, відсутність міцних соціальних зв`язків, репутацію, даних про можливість ухилення від суду, разом із тяжкістю пред`явленого обвинувачення, а також тяжкість покарання, що може йому загрожувати в разі визнання його винним, свідчить про те, що обставини, які стали підставою для обрання обвинуваченому ОСОБА_2 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не змінилися та продовжують існувати, як і не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого не зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід, тому є необхідним продовження строку тримання під вартою ще на 60 днів.

Суд вважає, що застосування саме такого запобіжного заходу є виправданим та не суперечитиме вимогам ст. 5 Конвенції та практиці ЄСПЛ.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого на даному етапі кримінального провадження, а також які мають значення при вирішенні питання щодо запобіжного заходу обвинуваченого та які не існували і не розглядались на час обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у судовому засіданні не встановлено.

За вищевказаних обставин не підлягає до задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Серед іншого, суд звертає увагу на існуючу обстановку в Україні, зокрема, що відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.03.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, востаннє продовжено Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

У ряді регіонів України тривають бойові дії, на день розгляду вказаного клопотання ситуація в Україні є напруженою, військова агресія проти України суттєво обмежує можливість виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, зокрема контролю за дотриманням умов домашнього арешту, та погіршує криміногенну обстановку.
Вказане підвищує як ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, такі і ризик можливого ухилення від явки до суду обвинуваченого у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, що перешкоджатиме розгляду справи в розумний строк та виконання завдань, визначених ст. 2 КПК України.
Враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає за можливе визначити ОСОБА_2 одночасно заставу відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 182 КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
З урахуванням викладеного, керуючись ст. 331, 392, 395 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 , - задовольнити.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_2 та його захисника, адвоката ОСОБА_5 , - відмовити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 00000322 від 11.04.2022 за ч. 4 ст. 185 КК України, на 60 (шістдесят) днів, тобто до 29.09.2022 включно.
Визначити ОСОБА_2 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн 00 коп, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.
Обвинувачений або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_2 , наступні обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не відлучатися за межі смт Радушне Криворізького району Дніпропетровської області, без письмового дозволу суду.
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, останній зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику та направити до ДУ «Криворізька установа виконання покарань (№ 3)» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та оголошено 02.08.2022 о 15 год. 00 хв.

Суддя: ОСОБА_1