УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бориспіль, Київської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні №0000235 від 16.08.2022 за ч.4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи своє клопотання тим, що під час досудового розслідування встановлено, що ввечері 16.08.2022, ОСОБА_5 , перебуваючи на території залізничного комплексу станції «Київ-Пасажирський», за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, приблизно о 17 год. 00 хв, підійшов до потерпілого ОСОБА_8 з питанням про наявність цигарки, після чого в них зав`язалась розмова і вони вирішили спільно вжити алкогольні напої. Придбавши пляшку горілки почали її розпивати біля магазину, навпроти приміського вокзалу. Після чого, побачивши що на бордюрі біля кафе, потерпілий ОСОБА_8 заснув, у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел на викрадення чужого майна в умовах воєнного стану.

Так, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_9 та дістав з карману джинсів потерпілого мобільний телефон марки «Samsung» моделі «GT-І8190N», ІМЕІ: НОМЕР_1 та грошові кошти в сумі 500 грн.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, впевнившись, що потерпілий спить, та залишив власні кошти без нагляду, викрав у останнього мобільний телефон та грошові кошти, після чого утримуючи при собі викрадене майно, з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразилися у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України.

17.08.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними, під час досудового розслідуваннями, в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; та іншими матеріалами в їх сукупності.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч.4 ст. 185 КК України, карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Так, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказний ризик підтвердужуться тим, що підозрюваний не має постійного місця проживання в м. Києві, не працевлаштований, немає постійного джерела доходу, суспільно-корисною працею не займається, тому існує реальний ризик, що він змінить місце свого перебування не повідомивши про це слідчі підрозділи, що ускладнить проведення досудового розслідування.

Слідчий зазначає, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, продовжити злочинну діяльність, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт. Вважають, що прокурор не довів наявність ризиків передбачених ч. 1 ст.177 КПК України.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000235 від 16.08.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

17.08.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обгрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2001 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішенн у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівсьтва» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання вставленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що до ОСОБА_5 були застосовані примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу з посиленим наглядом, на підставі постанови Переяслав-Хмельницького міського суду від 16.01.2013.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: стан здоров`я підозрюваного, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці постійного проживання, наявність утриманців, приходжу до висновку, що прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризику, який наявний у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування.

У відповідності до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Саме домашній арешт у нічний час з 22.00 години до 06.00 години наступного дня забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Оцінивши в сукупності усі обставини кримінального провадження, у тому числі, що

ОСОБА_5 має постійне місце проживання, враховуючи стан здоров`я ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, вбачається за можливе застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт за місцем проживання ОСОБА_5 та покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Одночасно з цим, суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного декілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000235 від 16.08.2022 за ч.4 ст. 185 КК України - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - домашній арешт, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22-00 години вечора до 06-00 години ранку наступного дня, в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 жовтня 2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом.

- не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1