Справа № 752/5287/22
Провадження по справі №1-кп/752/1406/22
У Х В А Л А

20 липня 2022 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
в ході розгляду в приміщенні суду в м. Києві за кримінальним провадженням №0000663 відносно обвинуваченого за ч. 1 ст. 263 КК України
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- вироком Святошинського районного суду м. Києва від 15.11.2012 року за ч. 1 ст. 121 КК України до 5 років 6 місяців позбавлення волі;

з участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В :
На розгляді Голосіївського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження відносно обвинуваченого за ч. 1 ст. 263 КК України ОСОБА_3 .

Прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою посилаючись на те, що під час здійснення досудового розслідування, відповідно до п.4 ст.184 КПК України, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які на теперішній момент не зменшились та продовжують існувати, наявні обставини передбачені ст. 178 КПК України.
Захисник заперечував проти клопотання прокурора, просив відмовити в його задоволенні, зауважував на міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, офіційно працював, сплачував податки, про що свідчить витяг з Пенсійного фонду. ОСОБА_3 одружений, утримує родину та неповнолітню дитину ОСОБА_6 , з якою перебуває у шлюбі.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

В рамках розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, за клопотанням сторони захисту були допитані близькі родичі обвинуваченого ОСОБА_3 : дружина ОСОБА_6 та мати ОСОБА_7 . Дружина обвинуваченого охарактеризувала його з позитивної сторони, мати вказала, що він чуйна людина. Окрім того, ОСОБА_7 повідомила, що 01.04.2022 року син до неї не приходив. Дружина ж зауважила, що 01.04.2022 року чоловік пішов до матері, без документів та телефону.

Вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до висновку, що в даний час відсутні підстави для зміни обвинуваченому міри запобіжного заходу із тримання під вартою на інший, не пов`язаний з тримання під вартою.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення ЄСПЛ у справі «Лабіта проти Італії», «Харченко проти України», «Пунцельт проти Чехії», «Смірнов проти Росії».

Клопотання прокурора про продовження дії існуючої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на ризики та обставини визначені ст. 177-178 КПК України. Зокрема, ОСОБА_3 раніше судимий за вчинення тяжкого злочину, проти здоровя особи, не допитані свідки по справі, а тому суд дослухується до аргументів прокурора, який вказує, що обвинуваченний може впливати на них.

При обранні найсуворішого виду запобіжного, суд також враховує тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим. При цьому, свідки побічно зауважили на нещирість обвинуваченого з ними, що свідчить про відсутність між ними міцних соціальних звязків та спростовує аргументи захисника, який наполягав на протилежному.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
ЄСПЛ неодноразово наголошував, що застава має бути помірною, тобто обвинувачений або заставодавець фактично має змогу внести її у відповідному розмірі. Судом проаналізовані попередні ухвали де визначався розмір застави, зокрема у останній ухвалі суду застава складала 80 прожиткових мінімумів, яка виявилася непомірною та обвинуваченим внесена не була. Отже, на думку суду, розмір застави необхідно зменшити.
Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 18.09.2022 року включно.

Визначити ОСОБА_3 розмір застави, що становить 45 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 111 645 (сто одинадцять тисяч шістсот сорок пять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою.
На підставі ст. 194 ч. 5 КПК України, зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду та покласти на ОСОБА_3 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: не відлучатись із населеного пункту, у якому проживає, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання та /або роботи.
Застава обвинуваченими або заставодавцями може бути внесена на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами:
отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172
Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві
р/р № UA1012089
призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали…(назва суду), від…(дата ухвали), по справі № …, внесені…(П.І.Б. особи, що вносить заставу).
Обвинувачений або заставодавці мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово Голосіївський районний суд м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави протягом 60 днів.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору та направити в ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Голосіївський районний суд м. Києва, протягом п`яти днів, з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1