Справа 688/1748/22
№ 1-кс/688/1429/22
Ухвала
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

03 серпня 2022 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, подане в рамках кримінального провадження №0000662 від 07 липня 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Маслово Джанкойського району, АР Крим, громадянина України, українця, з професійно-технічною освітою, непрацюючого, неодруженого, на утриманні малолітніх дітей не має, без постійного місця проживання та реєстрації, тимчасово проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

03 серпня 2022 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що 05 липня 2022 року, близько 12 години, ОСОБА_6 , перебуваючи поблизу під`їзду № 3 по АДРЕСА_2 , повторно, умисно, таємно, в період дії воєнного стану в Україні, викрав велосипед марки «Formula ATLAS», чорно-червоного кольору, належний ОСОБА_7 , чим завдав останньому майнової шкоди на суму 3550 гривень.

Крім цього, 14 липня 2022 року, близько 11 години, ОСОБА_6 , перебуваючи поблизу багатоквартирного житлового будинку, по АДРЕСА_2 , повторно, умисно, таємно, в період дії воєнного стану в Україні, викрав велосипед марки «Zundapp silver series», чорно-синього кольору, належний ОСОБА_8 , чим завдав останньому майнової шкоди на суму 4051,67 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденню чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинив злочини, передбачені ст.185 ч.4 КК України.

15 та 30 липня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєнні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші злочини, незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, виникла об`єктивна необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на мотиви такого.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників провадження та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

07 липня 2022 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000662 за ознаками злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

15 та 30 липня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомлених підозр ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 07 липня 2022 року, протоколом огляду від 07 липня 2022 року, протоколами огляду речового доказу від 11 липня 2022 року та від 22 липня 2022 року, показаннями потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 14 липня 2022 року та від 16 липня 2022 року та речовими доказами.

Суд вважає, що потреби досудового розслідування, яке перебуває на початковій стадії, виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, оскільки застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить ефективне розслідування кримінального правопорушення.
Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування на даний час ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України: вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Зокрема, підозрюваний ОСОБА_6 , знаючи, що відносно нього в Ізяславському районному суді Хмельницької області перебувають два кримінальні провадження за ч. 4 ст. 185 та ч. 1 ст. 125 КК України, продовжував вчиняти злочини, і після видачі ним велосипедів, викрадених у ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , 22 липня 2022 року вчинив злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України, про що останньому 30 липня 2022 року повідомлено про підозру.
Стороною обвинувачення не доведено наявність таких ризиків, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

За змістом п. п. "b" та "c" ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особу може бути позбавлено свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого законом, а також з метою її допровадження до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» N.°14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5&1(с), поліція не зобов`язала мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Ризиком у контексті кримінального провадження є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки підозрюваного, певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Всі інші питання, фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, зокрема, враховано відсутність міцних соціальних зв`язків за місцем тимчасового проживання, офіційного джерела доходу, а також те, що підозрюваний, будучи раніше засудженим за злочини проти власності та проти життя і здоров`я особи, востаннє 20 лютого 2019 року Ізяславським районним судом Хмельницької області за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України до 3 років позбавлення волі, звільнений з місця позбавлення волі 29 листопада 2021 року по відбуттю строку покарання, маючи незняту та непогашену судимість, на шлях виправлення не став та повторно вчинив нові тяжкі умисні злочини проти власності.

З врахуванням, інкримінованих органом досудового слідства ОСОБА_6 злочинів, існування ризику, оцінюючи сукупність таких обставин, як вагомість наявних доказів на підтвердження причетності останнього до інкримінованих злочинів, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні злочинів, які йому інкримінуються, слідчий суддя приходить до висновку про недостатність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах даного кримінального провадження, оскільки вказаний запобіжний захід не дозволить забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я чи з інших підстав слідчому судді не надано.

Відповідно до ст.183 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити розмір застави та зазначити обов`язки, які будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) днів.

Строк дії ухвали рахувати до 01 жовтня 2022 року включно.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_6 родичів останнього.

Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 52 000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_6 звільнити з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

а) прибувати за першою вимогою до суду, прокурора та слідчого;

б) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

в) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання чи роботи.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному та направити для виконання в Шепетівський РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення таможе бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: