Справа № 367/2909/22
Провадження №1-кс/367/607/2022
УХВАЛА
Іменем України

22 серпня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені клопотання слідчого СВ Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000359 від 24 травня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
в с т а н о в и в :
22 серпня 2022 року слідчий СВ Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просила продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто на 6 (шість) днів.
Згідно із клопотанням, СВ відділу поліції № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості щодо якого 24.05.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000359, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено, що 23.05.2022, приблизно о 19 год. 00 хв. (точний час не встановлено) між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які перебували у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , відбувся словесний конфлікт, у ході якого ОСОБА_7 вистрілив з переробленого пістолету, калібру 9 мм Р.А., який мав при собі, та влучив в область живота ОСОБА_5 , чим заподіяв останньому тілесне ушкодження у вигляді садна з підшкірним крововиливом на його фоні передньо-бічної поверхні живота справа, яке за своїм характером відноситься до легких тілесних ушкоджень.
Тоді ОСОБА_5 з метою відвернення посягання на себе та припинення заподіянню собі тілесних ушкоджень забрав у ОСОБА_7 вказаний пістолет.
В подальшому, коли ОСОБА_5 переконався, що його здоров`ю нічого не загрожує, у нього виник прямий умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 з мотивів помсти за заподіяні йому тілесні ушкодження.
Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у тому ж місці, у той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого та бажаючи їх настання, з метою умисного вбивства ОСОБА_7 , з мотивів помсти за отримані тілесні ушкодження, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, посягаючи на найвищу соціальну цінність життя людини, не маючи жодних підстав для вжиття заходів необхідної оборони, упродовж періоду часу від 30 хв. до 3 год. (більш точного періоду часу не встановлено), наніс не менше 20 ударів кулаками правої та лівої рук в область обличчя та голови, не менше 11 ударів кулаками рук в область шиї та не менше 42 удари кулаками рук та ногами в область тулуба ОСОБА_7 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: а) забійної рани волосистої частини голови (лівої тім`яної ділянки), двох (2) саден волосистої частини голови (лобної та тім`яної ділянок справа), множинних саден чола (не менше 8), синця лівої лобно-скронево-виличної ділянки, синців повік очей (симптом окулярів) з трьома поверхневими ранами на їх тлі; забійної рани правої брови; численних дрібних саден крил та спинки носа; переломів кісток носа; двох (2) синців щічних ділянок, на їх тлі двох поверхневих ран; синця лівої привушної ділянки; забійної рани лівої вушної раковини; забійних ран (2) верхньої губи; двох забійних ран слизової оболонки верхньої губи на тлі крововиливу; численних забійних ран нижньої губи на тлі синця; травматичного вивиху верхнього зуба (різця); по одному крововиливу в скроневих (жувальних) м`язах та м`яких тканин в проекції саден чола та рани волосистої частини голови і правої потиличної ділянки; численних крововиливів під м`яку мозкову оболонку та стовбур головного мозку (міст, довгастий мозок); в м`яких тканинах потиличної ділянки справа розповсюдженого, а у м`яких тканинах з ділянки перенісся крупновогнищевих крововиливів з поодинокими лейкоцитами по периферії, вогнищевих крововиливів з поодинокими лейкоцитами по периферії в лівому жувальному м`язі, крупновогнищевих крововиливів та нечисленних лейкоцитів по периферії з ділянки ушкоджень верхньої губи; вогнищевих субарахноїдальних крововиливів без перифокальної клітинної реакції з правої тім`яної долі, полюса лобної долі справа та області базальної поверхні потиличної частки справа; навколосудинних крововиливів в речовині головного мозку, нечисленних навколосудинних крововиливів у не промаркованому відділі кори та у стовбурі головного мозку, набряку головного мозку; б) синця лівої підщелепної ділянки; трьох синців на передньо-бічній поверхні шиї зліва; 7 дугоподібних подряпин на тлі синця в правій підщелепній ділянці справа; крововиливів у м`які тканини шиї, глотку, гортань та капсулу щитовидної залози; патологічної рухливості на під`язиковій кістці в місці з`єднання обох великих ріжків з тілом кістки; повного непрямого згинальний перелому міждольового з`єднання щитоподібного хряща, повних непрямих згинальних переломів обох його верхніх ріжків та повного прямого розгинального перелому зовнішнього кінця лівого ріжка; крупновогнищевих крововиливів без перифокальної клітинної реакції у м`яких тканинах глотки, набряку слизової та м`язової оболонок глотки; в) численних синців (не менше 25) грудної клітки; деформації, сплощення грудної клітки, підшкірної емфізема; крововиливів у м`які тканини; множинних двобічних переломів ребер по декількох лініях, з ушкодженнями пристінкової плеври; забоїв легенів; вогнищевих крововиливів з поодинокими лейкоцитами по периферії у м`яких тканинах з ділянки перелому ребер; численних внутрішньоальвеолярних крововиливів, в тому числі субплевральних та еритроцитів в просвіті деяких бронхів, вогнищ набряку, ділянки гострої альвеолярної емфіземи та дистателектазу в легенях.
Внаслідок отримання тілесних ушкоджень у вигляді поєднаної травми голови, шиї та грудей з розвитком крововтрати, шоку, ОСОБА_7 помер на місці події.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме у вчиненні вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.
Як зазначає слідчий, 23.05.2022 року ОСОБА_5 затримано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.
24.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ірпінського міського суду Київської області від 25.05.2022 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 21.07.2022 року включно.
Постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області від 19.07.2022 у даному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 24.08.2022 включно.
20.07.2022 підозрюваному ОСОБА_5 ухвалою Ірпінського міського суду Київської області продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до трьох місяців, а саме до 24.08.2022 включно.
18.08.2022 року прокурор, визнавши зібрані докази достатніми, для складання обвинувальною акту надав слідчому СВ Бучанського РУП доручення про відкриття матеріалів іншій стороні та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Цього ж дня, 18.08.2022 року підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику вручено повідомлення про завершення досудового розслідування та фактично надано доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні.
Таким чином, слідча вказує, що відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження, в порядку ст. 290 КПК України не включаються у строки передбачені цією статтею.
Враховуючи викладене, у кримінальному провадженні № 00000359 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, на даний час залишилось 6 днів строку досудового розслідування.
Слідча зазначає, що відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ, а тому, враховуючи вищевикладене в ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка;
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі. (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України). Оцінюючи ризик переховування обвинуваченого з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слідча зазначає про наступне: підозрюваний розлучений, не має на утриманні батьків похилого віку, тобто не має стійких соціальних зв`язків, підозрюваний не має місця роботи та постійного джерела доходів. Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідча вказує, що в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно шляхом підбурювання, вмовляння, залякування впливати на показання свідка ОСОБА_8 , з яким він тривалий час знайомий та йому відоме місце його проживання. Про можливість незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні свідчить також і насильницький характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 .
Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідка.
Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_5 необхідно продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків. Лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень. Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.
Захисник у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання з мотивів не доведеності прокурором зазначених у клопотанні ризиків, необґрунтованості пред`явленої підозри та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та зазначив, що на утриманні у підозрюваного перебуває неповнолітня дитина.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши доводи учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчим суддею встановлені наступні обставини.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000359 від 24.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Згідно з протоколом затримання від 24.05.2022 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , час фактичного затримання - 23.05.2022 року о 23 год. 15 хв.
18.08.2022 року ОСОБА_5 було вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині. Вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області від 19.07.2022 року у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 24.08.2022 року включно.
Ухвалою слідчого судді Ірпінського міського суду Київської області від 20.07.2022 року, продовжено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 24 серпня 2022 року включно.
Вирішуючи питання про обґрунтованість клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з наступного.
Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.
Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені ст. 178 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно із ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Слідчим суддею встановлено, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується такими доказами, зібраними під час досудового розслідування.
Зокрема, протоколом огляду місця події від 23.05.2022 року у присутності, зокрема ОСОБА_5 , проведено огляд належної йому квартири за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено тіло померлого ОСОБА_7 з видимими тілесними ушкодженнями, поряд з яким на підлозі виявлено 2 предмети схожі на патрони з гумовими кулями калібру 9 мм, на кухонному столі виявлено предмет схожий на гільзу від патрону з гумовою кулею калібру 9 мм. Також праворуч від трупа на підлозі виявлено табурет.
Згідно з протоколом огляду трупа від 24.05.2022 року проведено огляд трупа ОСОБА_7 , на якому під час огляду виявлено ряд ушкоджень голови, шиї та грудної клітки.
Відповідно до протоколу допиту потерпілої ОСОБА_9 від 25.05.2022 року остання повідомила про обставини телефонних розмов з ОСОБА_7 , який є її сином, що відбулася 23 травня 2022 року, під час якої вона чула погрози від ОСОБА_5 відносно ОСОБА_7 .
Згідно з протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.05.2022 року останній повідомив, зокрема, про обставини телефонного спілкування з підозрюваним ОСОБА_5 , який є його братом, 22.05.2022 року та 23.05.2022 року, у тому числі, щодо перебування останнього в стані алкогольного сп`яніння та наявності конфлікту із сусідами.
Згідно з протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 09.08.2022 року останній повідомив про відомі йому обставини конфліктної ситуації, що відбулася 23.05.2022 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у належній останньому квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 25.05.2022 року, свідка ОСОБА_12 від 10.06.2022 року, свідка ОСОБА_13 від 10.06.2022 року останні повідомили про обставини, за яких 23.05.2022 року у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено двох чоловіків, один з яких у крові та побитий лежав на підлозі, а поряд із ним сидів інший чоловік.
Відповідно до протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 25.05.2022 року свідок ОСОБА_11 , від 10.06.2022 року свідок ОСОБА_12 , від 10.06.2022 року свідок ОСОБА_13 відповідно впізнали ОСОБА_5 як особу, яка 23.05.2022 року сиділа поряд з іншим чоловіком, який лежав у крові та побитий на підлозі в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .
Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.
Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, із врахуванням пояснень підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Окрім того, слідчий суддя погоджується зі стороною обвинувачення, що є достатні підстави вважати наявними ризики, які передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Так, слідчий суддя погоджується з тим, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки: у разі визнання його винним у вчиненні даного кримінального правопорушення, який є особливо тяжким злочином, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років; в місці свого постійного проживання міцних соціальних зв`язків не має, оскільки проживає один, постійного місця роботи або іншого легального джерела доходу не має, у зв`язку з чим суд не вважає доведеним твердження сторони захисту про утримання підозрюваним своєї неповнолітньої дитини.
Також, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора в частині того, що ОСОБА_5 може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки йому відомі їх анкетні дані та адреса місця їх проживання, а тому, враховуючи насильницький характер вчиненого кримінального правопорушення, може вчинити незаконний вплив на останніх з метою надання ними інших показань.
Заявлений ризик також є досить вірогідним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
Судом ураховано, що відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
При цьому, згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Разом з цим, при продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує обставини, які визначені статтею 178 КПК України, а саме: те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється; стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи або інших легальних джерел доходу, а також утриманців. Крім того, як зазначалося, перебуваючи на волі підозрюваний може, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також може здійснювати незаконний вплив на свідків.
Враховуючи доводи учасників кримінального провадження та надані ними докази, слідчий суддя прийшов висновку, що ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК, які мали місце на час обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовжують існувати і не зменшилися, а тому в цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчий суддя не вбачає за можливе запобігти цим ризикам із застосуванням більш м`яких видів запобіжного заходу, на застосуванні яких наполягала сторона захисту. Обставин, що могли б свідчити про протилежне, слідчим суддею не встановлено.
18.08.2022 року підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику вручено повідомлення про завершення досудового розслідування.
Відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України, строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Враховуючи зазначені вище обставини, слідчий суддя вважає, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 слід продовжити строком на 6 (шість) днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 серпня 2022 року включно.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, враховуючи встановлені судом ризики та обставини, враховані судом при прийнятті рішення щодо продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не визначає розмір застави, так як ОСОБА_5 є підозрюваним у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства і який спричинив загибель людини.
Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись, ст. ст. 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в :
Клопотання задовольнити.
Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 6 (шість) днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 серпня 2022 року включно.
Строк дії ухвали слідчого судді до 27 серпня 2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1