Справа №705/706/22
1-кс/705/185/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2022 року
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участю слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання представника особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_5 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, у якому зазначив про те, що 02.02.2022 року слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області була постановлена ухвала, якою частково задоволено клопотання слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання і вилучення чорнових записників, номерних знаків автомобілів, автомобіля марки «Шкода А5», блокнотів, мобільних пристроїв, сім-карт, флеш-накопичувачів, у яких може міститися інформація про шахрайські дії.

За вищевказаною адресою постійно проживає ОСОБА_4 , його співмешканка ОСОБА_6 та їх дитина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

04.02.2022 року співробітниками СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області було проведено обшук за вищевказаною адресою, у ході якого було вилучене майно, яке не зазначено в ухвалі слідчого судді та яке належить на праві власності ОСОБА_6 , зокрема, автомобіль «Шкода А7», д.н.з НОМЕР_1 , золоті сережки, золотий ланцюжок, грошові кошти 400 доларів США та 10000 гривень, два мобільних телефони Samsung білого і чорного кольорів, два ноутбуки Emachines.

Крім того, безпосередньо у ОСОБА_4 незаконно вилучено майно, яке не зазначене в ухвалі слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області, та яке належить останньому на праві власності, зокрема, штани та черевики коричневого кольору, шкіряна куртка коричневого кольору, кофта сірого та білого кольорів, балаклава, дві шапки чорного кольору, грошові кошти в сумі 8800 гривень, грошові кошти в сумі 2700 гривень, паспорт громадянина України та паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , банківські картки «Райффайзен банк», дві рації зеленого кольору, автомобільний реєстратор «4К Ultra HD», свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 .

Всі вищевказані речі та документи не були передбачені ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області у справі № 705/706/22 (провадження 1-кс/705/109/22) від 02.02.2022 року, а у вилученні грошових коштів взагалі було відмовлено.

06.02.2022 року адвокат ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_6 звернувся із заявою до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про повідомлення часу і місця розгляду слідчим суддею клопотання про арешт майна, вилученого під час обшуку 04.02.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 .

Без будь-якого повідомлення власників вилученого майна про розгляд клопотання, 10.02.2022 року слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 безпідставно задоволено клопотання про накладення арешту на вищевказане майно, а копія ухвали власникам майна не направлялась, чим грубо порушено вимоги Конституції України та КПК України.

Враховуючи вимоги чинного законодавства, слідчий у кримінальному провадженні зобов`язаний був звернутися до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно протягом 48 годин після проведення обшуку, тобто не пізніше 06.02.2022 року. Відповідно і слідчий суддя мав розглянути клопотання про арешт тимчасово вилученого майна протягом 2 днів, тобто останнім днем для накладення арешту є 08.02.2022 року.

Вважає, що на цей час досудовим слідством не здобуто жодних доказів того, що вилучене під час обшуку вищевказане майно є засобом чи знаряддям кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, а рішення суду про накладення арешту на це майно є необґрунтованим.

Просить суд скасувати арешт майна, визначеного ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року у справі № 705/706/22, провадження № 1-кс/705/121/22, належного ОСОБА_4 , частково, а саме: штани та черевики коричневого кольору; шкіряну куртку коричневого кольору, кофту сірого та білого кольорів, балаклаву, дві шапки чорного кольору, грошові кошти в сумі 8800 гривень, грошові кошти в сумі 2700 гривень, паспорт громадянина України та паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , банківські картки «Райффайзен банк», дві рації зеленого кольору, автомобільний реєстратор «4К Ultra HD», свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 , вилучені при проведенні обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомляв.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти повного задоволення клопотання, оскільки вважає, що вилучене майно, нібито належне довірителю адвоката ОСОБА_5 , має ознаки речових доказів та вказані предмети визнані такими у кримінальному провадженні оскільки вилучені за місцем проживання ОСОБА_4 , відносно якого у кримінальному провадженні є відомості про причетність до вчинення кримінального правопорушення. Окрім цього є необхідність експертного дослідження автомобільного реєстратора, яке наразі не проведено, при проведенні впізнання по відео, одяг, який вилучено також може нести інформацію про причетність до вчинення злочину, а гроші мають значення для кримінального провадження оскільки саме грошові кошти були предметом кримінального правопорушення. Арешт вилучених предметів одягу необхідний для їх збереження з метою встановлення обставин причетності ОСОБА_4 до вчинення злочину, а саме для їх впізнання та порівняння з одягом, у який був одягнений злочинець, зафіксований на відео з камер відеоспостереження. Проти скасування арешту документів, банківської картки та рацій не заперечував.

Врахувавши позицію представника СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, вивчивши подане клопотання з доданими до нього документами, дослідивши матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовується необхідність накладення арешту на майно, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000149 від 29.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За матеріалами кримінального провадження в результаті проведеного 04.02.2022 року обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучене майно, в тому числі: штани та черевики коричневого кольору; шкіряну куртку коричневого кольору, кофту сірого та білого кольорів, балаклаву, дві шапки чорного кольору, грошові кошти в сумі 8800 гривень, грошові кошти в сумі 2700 гривень, паспорт громадянина України та паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , банківські картки «Райффайзен банк», дві рації зеленого кольору, автомобільний реєстратор «4К Ultra HD», свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 .

Згідно постанови слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 від 05.02.2022 року вилучене 04.02.2022 при проведенні обшуку за адресою: АДРЕСА_1 майно визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року в порядку та спосіб, передбачений нормами КПК України, було накладено арешт на вищевказане майно.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. ст. 9 та 26 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В силу ст. 16 КПК позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведених норм кримінального провадження, їх внутрішній, змістовний зв`язок між собою свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя враховує положення ч. 2 ст. 170 КПК України, якою визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Зокрема, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому, норми ч. 2 ст. 173 КПК України зобов`язують слідчого суддю при вирішенні питання про арешт майна враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що розгляд кримінального провадження № 0000149 від 29.01.2022 року за ознаками ч. 4 ст. 190 КК України триває. ОСОБА_4 не має передбаченого КПК процесуального статусу по вказаному кримінальному провадженню та на цей час підозри жодній особі не повідомлялося. Слідчий суддя не вбачає підстав для накладення арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, дві рації, паспорти ОСОБА_4 та банківську картку, які не мають ознак речових доказів по даному провадженню в розумінні ст.98 КПК України.

З урахуванням вищезазначеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту вказаного майна, враховуючи вимоги розумності і співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, вимоги верховенства права і недоторканості майна, слідчий суддя прийшов до переконання, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, а тому клопотання в частині скасування арешту зі свідоцтва на транспортний засіб, двох рацій, паспорту громадянина України та закордонного паспорту громадянина ОСОБА_10 , а також банківської картки «Райфайзен банк» є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Разом з тим, у своєму клопотанні адвокат просить суд скасувати арешт і з іншого майна, належного його довірителю ОСОБА_4 , а саме із одягу та взуття, грошових коштів та автомобільного реєстратора. Однак слідчим суддею враховується, що станом на час розгляду вказаного клопотання органом досудового слідства не проведено усі слідчі дії щодо дослідження вказаних речових доказів, а власником майна та його представником не надано достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження того, що у застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба. Так, одяг та взуття можуть мати значення при дослідження відеозапису з камер спостереження, яким зафіксовано обставини кримінального правопорушення, автомобільний реєстратор також може містити певну інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а грошові кошти не мають будь-яких ідентифікаційних ознак, а тому, з урахуванням предмету кримінального правопорушення, яким є грошові кошти, мають ознаки речових доказів у розумінні ст.98 КПК України.

Оскільки стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні в цій частині цього заходу є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного майна, то за вказаних обставин скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Вищевказаний захід забезпечення є доцільним для забезпечення кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, слідчі дії, в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі, проводяться в межах строків, визначених КПК України.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за необхідне в цій частині клопотання відмовити.

На підставі ст. ст. 26, 64-2, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання представника особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року у справі № 705/706/22 (провадження № 1-кс/705/121/22), на майно, належне ОСОБА_4 , а саме: паспорт громадянина України та паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , банківські картки «Райффайзен банк», дві рацій зеленого кольору, свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 , вилучені при проведенні обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1