Справа № 497/292/22 Провадження № 1-кс/497/772/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.09.2022 року Болградський районний суд Одеської області
в особі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, уродженця м. Ізмаїл, Одеської області, громадянина України, не одруженого, не маючого на утриманців, не працюючого, не інваліда, раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України № НОМЕР_1 , виданого 24.02.2020 року органом видачі № 5129, РНОКПП: НОМЕР_2 ,

ВСТАНОВИВ:
30.09.2022 року слідчий Слідчого відділу Болградського РВП ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001244 від 02.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що на початку червня 2022 року, більш точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлена, мешканець міста Болград Одеської області ОСОБА_5 вирішив здійснювати незаконну діяльність, заборонену Законом України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів», щодо незаконного придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконного збуту психотропної речовини «PVP» (хімічна назва: 1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), включеного до списку № 2 таблиці № 1 особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000 року, не маючи при цьому відповідного дозволу що надається лише юридичним особам у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У період часу з початку червня 2022 року до 28.09.2022 року, ОСОБА_5 , забезпечуючи реалізацію свого умислу, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів і з метою збагачення, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та за невстановлених досудовим розслідуванням обставинах у невстановленої особи, умисно, незаконно придбав за 10 разів приблизно по 0,5 грам кристалічної речовини, що містила особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якого заборонено «PVP», у загальної кількості не менш 5 грам (точна вага досудовим слідством не встановлена), що у відповідності до Наказу міністерства охорони здоров`я № 188 від 01.08.2000 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» віднесено до психотропних речовин у великих розмірах.
У зазначений період часу, ОСОБА_5 , реалізуючи свій неправомірний умисел, діючи з корисливих мотивів і з метою збагачення, у порушення вищезазначеного Закону, більшу частину придбаною психотропної речовини незаконно збував наркозалежним особам в м. Болград Одеської області у різній кількості дозами - до 0,25 грамів, у тому числі перебуваючи за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 .
Так, 05.08.2022 року близько о 10:20 годині, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого єдиного умислу, спрямованого на реалізацію психотропної речовини, діючи з корисливих мотивів і з метою збагачення, за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 незаконно збув ОСОБА_6 за грошову винагороду в сумі 600 гривен кристалічну речовину, що містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якого заборонено «PVP», загальним кількісним вмістом у 0,136 грам, обіг якого заборонено вищезазначеним Законом.
Залишок придбаної психотропної речовини «PVP» у двох пакетиках приблизною загальною вагою 0,5 грам, ОСОБА_5 продовжував незаконно зберігати за місцем свого мешкання з метою подальшого збуту до 29.09.2022 року, коли у ході проведення обшуку у нього в домоволодінні, зазначена психотропна речовина виявлена та вилучена працівниками поліції.
За підозрою у вчиненні вищевказаного злочину 28.09.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Допитаний у якості підозрюваного, ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, визнав себе винним, дав свідчення щодо обставин його вчинення.

За наявністю достатніх підстав 29.09.2022 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України за ознаками: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах чи особливо небезпечні психотропні речовини.

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджував, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
По твердженню прокурора злочин, який вчинений ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжкого злочину, та зважаючи на покарання яке загрожує підозрюваному, останній може вчинити дії до приховування від органу досудового розслідування та суду.
Крім цього, прокурор також звернув увагу, що Указом Президента України №373/2022 від 12.08.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.
Законом № 2500-IX від 15 серпня 2022 року ВР затвердила Указ Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 21.11.2022 року.
Наразі, як стверджував прокурор, не має підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозра оголошена ОСОБА_5 є обґрунтованою, що підтверджується наразі вже зібраними доказами, та достатньо ризиків для вирішення питання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення вказаного клопотання. У вчиненому щиро кається, шкодує про свій вчинок, але просить за можливістю застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час судового розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділом Болградського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0001244 від 02.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за кваліфікуючими ознаками, незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах чи особливо небезпечні психотропні речовини.

За підозрою у вчиненні вищевказаного злочину 28.09.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Допитаний у якості підозрюваного, ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, визнав себе винним, дав свідчення щодо обставин його вчинення.

За наявністю достатніх підстав 29.09.2022 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України за ознаками: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах чи особливо небезпечні психотропні речовини.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:
- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , який підтвердив причетність ОСОБА_5 до збуту наркотичних засобів;

- протоколом отримання добровільного наданого предмету свідком ОСОБА_6 , прозорого поліетиленового пакету з особливо небезпечною психотропною речовиною, яку він в процесі оперативної закупки купив у ОСОБА_6 ;

- висновком експертизи, згідно якого речовина вилучена у свідка ОСОБА_6 є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено PVP, хімічна назва: 1-феніл-2-піролідін-1-іл-пентан-1-он, загальним кількісним вмістом PVP у 0,136 грам;

- протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_5 від 29.09.2022 року, під час якого він підтвердив свою причетність до збуту наркотичних засобів;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 29.09.2022 року, під час якого він визнав свою провину у вчинені інкримінованого йому діяння, та надав покази щодо обставин вчинення ним збуту наркотичних засобів та іншими доказами зібраними у зазначеному кримінальному провадженні.

- іншими матеріалами кримінального провадження.
З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 307 ч.2 КК України слід зазначити про наступне.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).
Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».
В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 названого кримінального злочину, та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст. 177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя керується положеннями ст. 178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, само по собі може спонукати сховатись від слідства та суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином;
- значні ризики впливу на свідків;
- відсутність міцних соціальних зв`язків, які могли б гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного,
- введення військового стану на Україні, під час якого державні органи виконують свої обов`язки не в повному та необхідному обсязі, що також може зашкодити процесуальній поведінці підозрюваного.
Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.
Тим паче, що досудове розслідування на даний час, після оголошення підозри триває лише день, усі необхідні і достатні докази не зібрані, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з останнім слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного особливо тяжкого злочину.
Крім цього, слідчий суддя також звертає увагу, що Указом Президента України №373/2022 від 12.08.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.
Законом № 2500-IX від 15 серпня 2022 року ВР затвердила Указ Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 21.11.2022 року.
Згідно ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 20 названого Закону - правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону. В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.
Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного (відсутність місця роботи, достатніх стабільних доходів, відсутні відомостей про будь-які взагалі джерела його доходів), являється громадянином України, має постійне місце проживання і реєстрації, тяжкість кримінального злочину, за яким він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481.00 гривень х 80 = 198 480.00 гривень), що є максимальною, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом усього часу дії запобіжного заходу, вважаю за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, вжити заходи до офіційного працевлаштування, здати на зберігання до Болградського РВП паспорт громадянина України для виїзду за кордон.
Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 184, 395 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні №0001244 від 02.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістьдесят днів) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали до 22:30 години 26 листопада 2022 року.
Одночасно визначити розмір застави у межах 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480.00 гривень (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят гривень) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з особою, визначеною слідчим чи прокурором;
- здати на зберігання до Болградського РВП ГУНП в Одеській обалсті паспорт громадянина України для виїзду за кордон.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 26 листопада 2022 року 22:30 години.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор»
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1