Справа № 946/6129/22
Провадження № 1-кс/946/2214/22
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі користувача майна ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого відділення №1 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про арешт тимчасово вилученого майна, -

В С Т А Н О В И В:

У своєму клопотанні слідчий вказує, що слідчим відділення №1 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000827 від 06.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.09.2022 року до відділення поліції №1 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення від Південного регіону в м. Кілія Державної прикордонної служби України, про те, що за адресою: Одеська область, Ізмаїльський район, м. Кілія, на ділянці місцевості прикордонного знаку 1404 на 44 кілометрі річки Дунаю в 200 метрів від прикордонного знаку та в 400 метрів від лінії кордону, прикордонний наряд виявили осіб, які незаконно здійснили порубку дерев.

Так, після прибуття наряду поліції було здійснено огляд місця події, в ході проведення якого виявлено транспортний засіб зеленого кольору марки «Газ» , державний номерний знак НОМЕР_1 , в багажному відділенні якого наявні 76 частин свіжоспилені стовбури дерев породи «Верба». Зі слів ОСОБА_3 , даний транспортний засіб належить йому на праві користування, а знаходиться у власності ОСОБА_5 згідно генеральної довіреності, якою уповноважує ОСОБА_6 правом розпоряджатися. Поряд із транспортним засобом виявлено бензопилу зеленого кольору марки «Grunhelm garden tools» з номером НОМЕР_2 . Бензопила зі слів ОСОБА_3 у його власності не знаходиться, а належить його другу Максиму, прізвище та по батькові не знає.

В ході проведення огляду також виявлено пеньки породи «Верба» у кількості 10 шт., різного діаметру, а саме: №1 25 діаметрів, №2- 40 діаметрів, №3- 43 діаметрів, №4- 35 діаметрів, №5- 30 діаметрів, №6- 30 діаметрів, №7- 30 діаметрів, №8- 35 діаметрів, №9- 25 діаметрів, №10- 50 діаметрів. При проведенні огляду виявлено, що пеньки під №8 та №10 в середині мають сіруватий колір, а інші більш жовті і світліше.

За вказаним фактом, 06.09.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000827, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та розпочато досудове розслідування.

Слідчим відділення № 1 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області 05.09.2022 року винесено постанову про визнання речовими доказами вилученого, а саме: бензопилу зеленого кольору марки «Grunhelm garden tools» з номером НОМЕР_2 , транспортний засіб зеленого кольору марки «Газ», державний номерний знак НОМЕР_1 , а також 76 частин свіжоспилених стовбурів дерев породи «Верба», які знаходяться в багажному відділенні.

Слідчий вважає, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що для встановлення важливих обставин у кримінальному проваджені, необхідно зберегти речові докази, а саме: бензопилу зеленого кольору марки «Grunhelm garden tools» з номером НОМЕР_2 , транспортний засіб зеленого кольору марки «Газ», державний номерний знак НОМЕР_1 , а також 76 частин свіж спиляних стовбурів дерев породи «Верба», які знаходяться в багажному відділенні, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та визнані постановою слідчого речовими доказами у кримінальному провадженні, і без цих складових не можливо буде в подальшому прийняти об`єктивне рішення по кримінальному провадженню, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий та прокурор про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином, однак в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомленні належним чином.

Особа, у якої вилучено майно, у судовому засіданні зазначив, що він, так як не має грошей, щоб придбати вугілля, то звернувся до місцевої влади, де йому усно надали дозвіл на збір сухостою. Він поїхав та спиляв пеньки дерев. Живі цілі дерева не рубав. Просить віддати авто в користування, так як це єдине джерело доходу.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, матеріали кримінального провадження, заслухавши пояснення користувача майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню частково.

Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Як передбачено п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, в тому числі, з метою збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально - протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням положень ст.ст. 2, 7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення тощо, а також зважаючи на те, що видане майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні, та незастосування арешту щодо цього майна може призвести до зникнення, втрати або його пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає що клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню частково.

На думку слідчого судді, може бути повернуто автомобіль його користувачу для володіння та користування, з огляду на те, що не доведено необхідності накладення заборони на в цій частині та з огляду на необхідність дотримання балансу інтересів досудового розслідування та прав інших осіб.

Керуючись ст.ст.170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділення №1 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

- бензопилу зеленого кольору марки «Grunhelm garden tools» з номером НОМЕР_2 ;

- транспортний засіб зеленого кольору марки «Газ», державний номерний знак НОМЕР_1 , в частині заборони відчуження без заборони володіти та користуватися;

- 76 (сімдесят шість) частин свіжоспиляних стовбурів дерев породи «Верба», які знаходяться в багажному відділенні транспортного засобу марки «Газ», державний номерний знак НОМЕР_1 .

Вилучений транспортний засіб зеленого кольору марки «Газ», державний номерний знак НОМЕР_1 , негайно повернути власнику, користувачу, або особі, у якої воно було вилучено.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення або отримання.

Повний текст ухвали проголошено 14.09.2022р. о 13:30 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1