Справа № 296/311/22
У Х В А Л А
Іменем України

19 січня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000297 від 06.11.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 18.01.2022 слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 звернулась до Корольовського районного суду міста Житомира з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, яке належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 із забороною його відчуження, а саме: квартиру загальною площею (кв. м): 49,48 за адресою: АДРЕСА_1 .

1.2. Вказується, що ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000297 від 06.11.2019 за підозрами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України.

1.3. Подане клопотання обгрунтовувалось тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_5 за пропозицією ОСОБА_6 утворили організовану групу, вчинили на території Житомирського району Житомирської області злочини, пов`язані із привласненням чужого майном (грошовими коштами державного бюджету) шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем під час здійснення відкритих торгів, з закупівлі деталей для плазмової різки металу, які поводило ДП «ЖБТЗ».

Вказується, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він у період 28.01.2019 по 21.05.2019, діючи у складі організованої групи з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем та шляхом підробки і використання завідомо підроблених документів, які посвічують якість продукції вартість та необхідність закупівлі ДП «ЖБТЗ» неіснуючих деталей, під час виконання договору ТОВ «ТД «Кратос» з ДП «ЖБТЗ» №141/ДК від 12.03.2019 з поставки деталей для плазмової різки металу, заволоділи грошовими коштами зазначеного підприємства на загальну суму 908 868,74 грн., що призвело до спричинення шкоди державі в особливо великому розмірі на вищевказану суму.

Крім того, вказується, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він у період з 11.04.2019 по 21.06.2019 діючи у складі організованої групи з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вчинили, в тому числі повторно, фінансові операції та правочини з коштами в сумі 908 868,74 грн., одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на маскування незаконного походження таких коштів, а так само набуття, володіння коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів.

1.4. 13.01.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України.

1.5. Посилаючись на те, що санкція ч. 5 ст. 191 та ч. 3 ст. 209 КК України у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 передбачає одним із видів покарання конфіскацію майна, з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду можливого покарання, слідчий вказував на необхідність у накладанні арешту на майно, яке перебуває у приватні власності підозрюваного ОСОБА_5 , позбавивши його права на відчуження цим майном.

ІІ. ПРОЦЕДУРА

2.1. Під час судового розгляду клопотання про арешт майна здійснювалось повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_5 у судове засідання не викликався, оскільки слідчий суддя визнав обґрунтованими доводи слідчого про наявність підстав, передбачених частиною 2 статті 172 КПК України для розгляду клопотання за відсутності підозрюваного з метою забезпечення можливого арешту майна.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

Стаття 170. Накладення арешту на майно

1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. […]

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

[…]3) конфіскації майна як виду покарання.

[…]6. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного [..] за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна [..].

Стаття 173. Вирішення питання про арешт майна

1. Слідчий суддя відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. […]

2. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

[…]3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

[…]5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, […], третіх осіб.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000297 від 06.11.2019.

4.2. Подане слідчим клопотання про накладення арешту на майно, що належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 , обґрунтовувалось підставами, передбаченими п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

4.3. До поданого слідчим клопотання долучено: Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000297 від 06.11.2019; повідомлення від 13.01.2022 про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України, Інформаційна довідка з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно №291924247 від 22.12.2021 з параметрами пошуку: права власності, інші речові права, іпотеки, обтяження за РНОКПП: НОМЕР_1 та копії відповіді про проведення аналітичної роботи віділом інформаційно-аналітичного забезпечення УСР в Житомирській області від 21.12.2021 щодо наявності, серед інших, у ОСОБА_5 рухомого та нерухомого майна.

4.4. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, згідно вимог пункту 3 частини 2 статті 173 КПК України повинен перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, зокрема, якщо правовою підставою такого арешту є забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

4.5. Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

4.6. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 п.1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (O'Hara v. United Kingdom, п. 34).

4.7. Слід зазначити, що наявність «обґрунтованість підозри» визначається через (і) питання права, тобто підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого кримінальним законом та (іі) питання факту, тобто стороною обвинувачення має бути доведені обставини, які викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення.

4.8. Слідчий суддя звертає увагу, що стандарт доказування наявності "обґрунтованої підозри" вважається досягнутим, якщо надані стороною обвинувачення докази на підтвердження існування фактів є достатніми аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

4.9. Так, відповідно до повідомлення про підозру від 13.01.2022 вбачається, що ОСОБА_5 (на майно якого слідчий просить накласти арешт з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання) підозрюється у тому, що останній у період 28.01.2019 по 21.05.2019, діючи у складі організованої групи з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем та шляхом підробки і використання завідомо підроблених документів, які посвічують якість продукції вартість та необхідність закупівлі ДП «ЖБТЗ» неіснуючих деталей, під час виконання договору ТОВ «ТД «Кратос» з ДП «ЖБТЗ» №141/ДК від 12.03.2019 з поставки деталей для плазмової різки металу, заволоділи грошовими коштами зазначеного підприємства на загальну суму 908 868,74 грн., що призвело до спричинення шкоди державі в особливо великому розмірі на вищевказану суму.

Крім того, ОСОБА_5 , підозрюється у тому, що він у період з 11.04.2019 по 21.06.2019 діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою маскування джерела походження коштів отриманих злочинним шляхом, діючи у складі організованої групи з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вчинили, в тому числі повторно, фінансові операції та правочини з коштами в сумі 908 868,74 грн., одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на маскування незаконного походження таких коштів, а так само набуття, володіння коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів.

4.10. Вказані дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковано як підозра у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України.

4.11. Слідчий суддя звертає увагу, що повідомлення від 13.01.2022 про підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих останньому злочинів саме по собі не може свідчити про «обґрунтованість» підозри, оскільки будь-яких доказів на підтвердження наявності обставин, які б вказували на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, слідчим до клопотання не надано.

4.12. За таких обставин, слідчим не доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому злочинів, серед яких злочини, передбачені ч. 5 ст. 191 та ч. 3 ст. 209 КК України, що є умовою sine qua non для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна на підставі пункту 3 частини 2 статті 170 КПК України, а саме з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

4.13. Враховуючи, що слідчим не доведено наявність обставин, передбачених частиною 3 статті 132 КПК України, що є його процесуальним обов"язком та обов`язковою умовою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема й арешту майна, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 є необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 376 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000297 від 06.11.2019, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1