Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 272/801/16-к
Провадження № 1-кп/935/134/21
У Х В А Л А
22 вересня 2021 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження №0000224 відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду перебуває кримінальне провадження №0000224 від 31.05.2016 відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Під час судового розгляду захисником заявлено клопотання про призначення по даному кримінальному провадженню повторної комплексної судової психолого - психіатричної експертизи, в обгрунтування якого зазначено, що з метою всебічного та обєктивного розгляду кримінального провадження, існує необхідність з`ясувати чи перебувала ОСОБА_6 в стані сильного душевного хвилювання в момент вчинення злочину 31.05.2016. Захисник вказує, що за ухвалою Андрушівського районного суду Житомирської області від 17.12.2018 вже призначалась зазначена експертиза, яка була доручена експертам Житомирської обласної психіатричної лікарні. Разом з тим, на думку захисника, спеціалісти обмежились проведенням дослідження психічного стану обвинуваченої у рамках визначення осудності чи неосудності останньої вцілому, проте питання, яке ставилось на експертизу не досліджувалось. З огляду на наведене вважає за необхідне призначити повторну комплексну психолого-психатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Українського науково-дослідного інституту соціальної і судової психіатрії та наркології МОЗ України.

Обвинувачена в судовому засіданні підтримала клопотання захисника з підстав викладених в останньому.

У судовому засіданні прокурор заперечив проти клопотання про призначення експертизи, вважає, що підстави для цього відсутні, оскільки аналогічна експертиза вже проводилась.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання про призначення комплексної судової психолого - психіатричної експертизи, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до положень ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно положень ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для зясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно положень п.27 ППВСУ «Про судову практику в справах про злочини проти життя та здоров`я особи» №2 від 07.02.2003 року для з`ясування чи вчинено діяння в стані сильного душевного хвилювання, суди мають призначати психолого - психіатричну експертизу.

Психолого-психіатрична експертиза об`єктом пізнання має психіку осіб, які перенесли або мають психічне захворювання чи тимчасовий розлад психічної діяльності, або для яких характерна межова нервово-психічна патологія (олігофренія, психопатія, інфантилізм, схильність до суїциду та ін.). При цьому слід враховувати, що до компетенції судово-психологічної експертизи належить вивчення психічної діяльності здорової людини, а судово-психіатрична експертиза у свою чергу досліджує порушення у нервово-психічній сфері, виникнення і розвиток яких, пов`язані з уродженими чи набутими відхиленнями психіки. Тому при підозрі щодо наявності суміжних станів призначається комплексна психолого-психіатрична експертиза.

Комплексна експертиза такого роду дає змогу розмежувати хворобливі та нехворобливі форми афективних реакцій і зробити висновок про осудність або неосудність підекспертного, в даному випадку обвинуваченого. Проте, дійшовши висновку про нехворобливу природу афективної реакції підекспертного експерт-психіатр, з огляду на межі своєї компетенції, не може оцінити її глибину і вплив на поведінку обвинуваченого при вчиненні правопорушення. Таку оцінку здійснює експерт-психолог.

Отже, комплексна судова психолого-психіатрична експертиза істотно розширює можливості оцінки афективних станів, оскільки, при її проведенні не тільки діагностуються хворобливі розлади психічної діяльності (патологічний афект) особи, а й визначається глибина нормальних психологічних реакцій, зокрема виразності емоційного напруження, що виникло в момент вчинення правопорушення.

Згідно з висновком судово-психіатричного експерта №237-2016 від 05.07.2016, якій був досліджений у судовому засіданні, обвинувачена у минулому будь-якими психіатричними захворюваннями не страждала та не страждає ними в даний час, виявляє клінічні ознаки розладу особистості та поведінки, який зумовлений тривалим вживанням алкогольних напоїв. Обвинувачена могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними у період часу до якого відносяться інкриміновані їй протиправні вчинки, може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на даний час.

Згідно з висновком судово-психіатричного експерта №91-2019 від 05.03.2019, якій був досліджений у судовому засіданні, ОСОБА_6 у період часу, до якого відносяться інкриміновані їй протиправні вчинки хронічним психічним захворюванням не страждала та в тимчасовому хворобливому розладі психічної діяльності , який би міг позбавляти її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними не перебувала. Вчинки, які їй інкримінуються, були пролонгованими у часі, послідовними, ситуаційно обумовленими з адекватною мовною продукцією, зв`язок з навколишнім не втрачала, цілеспрямовано рухалась у просторі та розподіляла власну увагу, висунула власну версію подій, визнала свою вину. Питання про сильне душевне хвилювання є юридичним поняттям та не входить до компетенції комплексної судово-психолого-психіатричної експертизи. ОСОБА_6 в момент вчинення інкримінованого їй діяння в стані фізіологічного афекту не знаходилась.

Крім того, допитаний у судовому засіданні експерт-психолог ОСОБА_8 пояснила, що «душевне хвилювання» та «фізіологічний афект» є синонімічними категоріями. Обвинувачена в момент вчинення інкримінованого їй діяння перебувала у стані алкогольного сп`яніння, що саме по собі послаблює сприйняття оточення, а також категорично виключає перебування у стані фізіологічного афекту.

Враховуючи наявні висновки експертів, пояснення експерта-психолога у судовому засіданні, які повністю узгоджується з матеріалами кримінального провадження та очевидним станом обвинуваченої, підстав для проведення повторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи за клопотанням сторони захисту не має, оскільки, обвинувачена у будь-якому емоційному стані чи фізіологічному афекті, не перебувала та на хронічне психічне захворювання, недоумство, тимчасовий хворобливий розлад психічної діяльності або інший хворобливий стан психіки в період інкримінованого їй діяння не страждала і не страждає, що об`єктивно виключає підстави для проведення повторної комплексної експертизи, з огляду на отримання відповідей на всі необхідні питання, що мають значення для правильного та об`єктивного вирішення справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 91, 242, 244, 332 КПК України, суд

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_9 про призначення повторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, подане в інтересах обвинуваченої ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000224 відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2