Справа № 280/1610/15-к
Номер провадження 1-кс/289/289/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.11.2021 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_5 у справі №280/1610/15-к, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді судді Радомишльського районного суду ОСОБА_5 перебуває кримінальна справа по обвинуваченню ОСОБА_3 .
Під час судового розгляду даної справи захисником обвинуваченого заявлено відвід судді ОСОБА_5 . Підставами заявленого відводу, на думку захисника, є порушення суддею ОСОБА_5 принципів об`єктивності, неупередженості та безсторонності, оскільки судом під головуванням судді ОСОБА_5 прийняті рішення, які сприяють та надають переваги стороні обвинувачення, зокрема ухвала від 09.09.2021, якою захиснику ОСОБА_4 відмовлено у задоволенні клопотання про визнання доказів очевидно недопустимими, ухвала від 18.10.2021, якою задоволено клопотання прокурора та відкладено судове засідання для надання сторонам можливості виконати вимоги положень ст. 290 КПК України, а також ухвала від 05.11.2021, якою відмовлено захиснику ОСОБА_4 про долучення прокурором незавіреної копії документу. Крім того, захисник зазначив, що з дозволу головуючої судді прокурором під час дослідження письмових доказів в суді було проведено заміну частину документів, які до цього вже пів року були долучені до матеріалів кримінального провадження та дослідження, яких вже розпочалось. Захисник вважає, що дані обставини вказують на упередженість суду при прийнятті рішень під час дослідження доказів у справі шляхом грубого порушення норм КПК України
Заявник та обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні вказану заяву підтримали з тих же підстав.
Прокурор проти задоволення заяви захисника ОСОБА_4 заперечував, оскільки вважає її безпідставною. На його думку, вище перелічені дії судді ОСОБА_5 не свідчать про її заінтересованість в результатах розгляду справи, а незгода з її рішенням може бути оскаржена в апеляційному та касаційному порядку.
Суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, причини неявки не повідомила.
Вирішуючи питання, які порушені в заяві про відвід суд виходить з такого.
Правове регулювання відводу судді визначається статтями 75, 76 КПК України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу.
Відповідно до частини першої статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Обставини, на які посилається захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 у своїй заяві про відвід судді, передбачені у п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України як інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості останнього.
У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року №2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Європейською Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п. 1 ст. 6).
На питання неупередженості суду звертає увагу Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні Суду від 10 грудня 2009 року в справі «Мироненко і Мартенко проти України», в якому було констатовано порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод. Цим рішенням Європейським судом визнано порушення принципу безсторонності суду. Так, у пунктах 66, 69 і 70 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.
ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.
У справі «Білуха проти України» (пункт 49 рішення від 09 листопада 2006 року) ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.
Щодо суб`єктивної складової поняття безсторонності, то у справі «Хаушильд проти Данії» (рішення від 29 квітня 1989 року) зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
У справі «Веттштайн проти Швейцарії» (рішення 28 жовтня 1998 року, п. 42) Європейський суд зазначив, що особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.
Як було встановлено у судовому засіданні, у кримінальній справі по обвинуваченню ОСОБА_3 . Радомишльським районним судом під головуванням судді ОСОБА_5 постановлено ухвалу від 09.09.2021, якою захиснику ОСОБА_4 відмовлено у задоволенні клопотання про визнання доказів очевидно недопустимими, ухвалу від 18.10.2021, якою задоволено клопотання прокурора та відкладено судове засідання для надання сторонам можливості виконати вимоги положень ст. 290 КПК України, а також ухвалу від 05.11.2021, якою відмовлено захиснику ОСОБА_4 про долучення прокурором незавіреної копії документу.
З дослідженого судом відеозапису судового засідання у вказаній кримінальній справі від 04.11.2021 вбачається, що під час судового розгляду судом надано можливість прокурору провести заміну частини раніше наданих ним суду письмових доказів.
Відвід судді ОСОБА_5 заявлено з мотивів незгоди захисника із процесуальними рішеннями та діями цього судді.
Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.
Водночас, суддя суду, що розглядає заяву про відвід, не є судом апеляційної інстанції, а тому не уповноважений КПК давати оцінку законності або обґрунтованості рішенням або діям суду, що розглядає справу по суті. Незгода з такими діями або рішеннями може бути включена до апеляційної скарги на рішення суду, яким завершується судовий розгляд справи по суті. Суддя, що розглядає заяву про відвід, оцінює процесуальну поведінку судді лише з боку наявності або відсутності в ній проявів упередженості, тобто проявів нерівного ставлення до сторін.
Проте із заяви про відвід не вбачається обставин, які викликають розумний сумнів в неупередженості судді ОСОБА_5 , а тому суд вважає, що відвід задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_5 у справі №280/1610/15-к.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1