"06" грудня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що директор ХГРУ АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_4 , за попередньою змовою зі своїм заступником ОСОБА_5 , начальником відділу ОСОБА_6 , керівником підрозділу АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_7 , співробітником відділу оцінки АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_8 та фінансовим директором «Групи Агротрейд» ОСОБА_9 , зловживаючи становищем, штучно завищили оціночну вартість заставного майна, а саме ТДВ «Гадяцький елеватор» на 50-70 млн. грн. для видачі АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» кредитних коштів вказаному товариству у розмірі 5,85 млн. доларів США.
Відповідно до звіту про оцінку майна ТОВ «Експерт+», ринкова вартість об`єкта оцінки необоротних матеріальних активів елеваторного комплексу, що належить ТДВ «Гадяцький елеватор» (нерухомості та обладнання в кількості 900 одиниць), що розташовані за адресами: Полтавська область, м. Гадяч, вул. Героїв Майдану, 75 та вул. Вокзальна, 28 станом на 29.11.2018 складає 181 360 000 грн без урахування ПДВ.
Таким чином встановлено, що на момент укладення договору іпотеки між ТДВ «Гадяцький елеватор» та АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» вартість необоротних матеріальних активів елеваторного комплексу ТДВ «Гадяцький елеватор» (нерухомості та обладнання в кількості 900 одиниць), була нижче ніж зазначено в звіті про оцінку майна ТОВ «Експерт+» на 49 217 025,49 грн.
Завершити досудове розслідування в строк вказаний ст. 294 КПК України не представляється можливим, оскільки слідчому необхідний додатковий строк для отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду.
Слідчий в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява з проханням слухати справу за його відсутністю, клопотання підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.
Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, встановив наступне.
Повідомлення про підозру у даному провадженні нікому не повідомлене.
Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо особливо тяжкого злочину становить 18 місяців та, з урахуванням викладеного, закінчується 07.12.2021.
Так, у п. 21 ст. 7 КПК «Загальні засади кримінального провадження» передбачено загальну засаду кримінального провадження - «розумність строків», правова реалізація якої спрямована на захист сторін від затягування кримінального процесу.
Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Дотримання розумних строків кримінального провадження є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК, що відображає вимоги ст. 6 ЄСПЛ щодо права кожного на справедливий та публічний розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Відповідно до вимог ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідними положеннями цього Кодексу.
Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження встановлені ч. 3 ст. 28 КПК України, до яких належать: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
В поданому до суду клопотанні слідчий зазначає, що на даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що для закінчення досудового розслідування необхідно: встановити та допитати свідків кримінального правопорушення, провести судово-економічну експертизу, провести інші слідчі дії з моменту встановлення обставин, які підлягають доказуванню, передбачених ст. 91 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 295-1 КПК України, у клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються: 1) найменування (номер) кримінального провадження; 2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведені під час кримінального провадження; 3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше; 4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій; 5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування.
Однак, в порушення п. 2 ч. 2 ст. 295-1 КПК України, слідчим не зазначено всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, які проведені під час здійснення цього кримінального провадження протягом двох з половиною років, а міститься лише посилання на висновки вже проведених експертиз.
Більш того, в поданому до суду клопотанні слідчим зазначено лише абстрактні процесуальні дії, які необхідно вчинити в майбутньому, без конкретизації обставин, що перешкоджали їх здійснити протягом 30 місяців досудового розслідування.
Більш того, висновок судово-економічної експертизи, яку начебто планується провести, стороною обвинувачення на теперішній час отримано, а тому підстав для продовження строку досудового розслідування слідчий суддя не вбачає.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1