печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 січня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Києві провадження за клопотаннями адвоката ОСОБА_4 інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотаннями, в яких просить скасувати арешти, накладені ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2021 №757/36914/21-к та №757/36913/21-к та 757/36919/21-к у кримінальному провадженні № 0000834 від 01.09.2020.

В обґрунтування клопотань посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт на:

- квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_5 ,

- квартиру АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_5 ,

- на квартиру АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_5 , -

у вигляді заборони відчуження та розпорядження, заборони будь-яким суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо вказаних об`єктів нерухомого майна.

Вважає, що арешти накладено незаконно та з порушенням норм чинного законодавства. Зазначає, що жодній особі у даному кримінальному провадженні не повідомлялось про підозру, ані ОСОБА_6 , ані ОСОБА_7 , твердження сторони обвинувачення, що в діях вказаних осіб наявні ознаки легалізації доходів від шахрайської діяльності жодним чином не вмотивовані і не підтверджені достовірними доказами. Вказує, що загальна сума доходу ОСОБА_7 складає 8 251 350 грн., що підтверджується документами щодо походження грошових коштів, вона мала змогу самостійно придбати ці квартири, а квартира за адресою: АДРЕСА_4 була подарована її матір`ю ОСОБА_8 . Слідством не підтверджено, що квартири фактично належать ОСОБА_6 та він ними користується, а відтак вважає, що арешти накладено необґрунтовано та на підставі наведеного вони підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з наведених підстав.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, від прокурора групи прокурорів Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 надійшли письмові заперечення на клопотання, за змістом яких вона зазначила, що в ході досудового розслідування отримані відомості, які вказують на ознаки легалізації (відмивання) доходів від шахрайської діяльності в діях ОСОБА_10 та пов`язаних з ним осіб, які полягають у придбанні нерухомості, транспортних засобів та інвестування у власний бізнес.

Відповідно узагальненого матеріалу Державної служби фінансового моніторингу України у якому містяться відомості отримані від суб`єктів первинного фінансового моніторингу за 2018-2020 роки щодо фінансових операцій здійснених ОСОБА_11 встановлено фінансові операції, що підлягають фінансовому моніторингу, які проведені за участю останнього за період з 28.03.2018 по 13.11.2019, на загальну суму 173,22 млн грн., у тому числі 1,81 млн евро (еквівалент 57,78 млн грн).

Крім того, встановлені відомості про здійснені фінансові операції ОСОБА_5 , що підлягають фінансовому моніторингу, які проведені за участю останньої за період з 28.03.2018 по 13.11.2019, на загальну суму 7,16 млн. грн. Також встановлені факти придбання упродовж 2017-2020 ряду нерухомого майна.

Таким чином, у досудового слідства є підстави вважати, що вказані квартири фактично належать саме ОСОБА_11 , придбані на кошти, здобуті злочинним шляхом внаслідок вчинення заволодіння чужим майном, шляхом обману та зловживаннядовірою (шахрайство),в особливо великих розмірах та оформлені безоплатно на інших осіб з метою укриття власного майна та доходів, про що було відомо ОСОБА_5 (дружина ОСОБА_11 ), а також про можливий арешт майна за вчинення вказаних злочинів.

Вказане майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Вважає, що ухвали про арешт майна є законними та обгрунтованми, а клопотання адвоката ОСОБА_4 такими, що задоволенню не підлягають, тому у задоволенні клопотань просила відмовити.

Заслухавши адвоката ОСОБА_3 , вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали, заперечення прокурора та додатки до нього, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000834 від 01.09.2020 за фактами заволодіння чужим майном, шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство), з використанням електронно-обчислювальної техніки, в особливо великих розмірах та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, в особливо великих розмірах, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України.

За своїм змістом клопотання адвоката є апеляційною скаргою на ухвали слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2021, проте при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу ( ч. 2 ст. 170 КПК України).

З тексту ухвал слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2021 вбачається, що будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчий суддя не вбачає. З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення спеціальної конфіскації як виду покарання, запобігання можливості його приховування та зникнення, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважав наявними підстави для задоволення клопотання в частині накладення арешту на майно.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотань не містять належного обґрунтування, яке б спростовували висновки, викладені в ухвалах слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2021 та надало слідчому судді підстави вважати, що необхідність у накладенні арешту на нерухоме майно, яке визнано речовим доказом, на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування шляхом оцінки в сукупності з іншими зібраними у справі доказами.

З огляду на викладене, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_4 інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1