Ухвала
про залишення скарги без руху
20 грудня 2021 року
м. Київ
справа № 755/4801/18
провадження № 51- 5900 ск 21
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 , який брав участь у розгляді кримінального провадження в суді апеляційної інстанції, на ухвалу Київського апеляційного суду від 16 вересня 2021 року, якою залишено без змін вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 04 листопада 2019 року щодо ОСОБА_5 , апеляційну скаргу прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 залишено без задоволення,
встановив:
У касаційній скарзі прокурор порушує питання про перегляд зазначеного судового рішення в касаційному порядку, в тому числі з підстави істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
Суд, перевіривши касаційну скаргу, дійшов висновку про необхідність залишення скарги без руху із наданням прокурору строку для усунення недоліків на таких підставах.
У п. 4 ч. 1 статті 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення. При вирішенні питання про наявність визначеної положеннями ст. 438 КПК підстави істотного порушення вимог кримінального процесуального закону для скасування чи зміни судового рішення суд касаційної інстанції має керуватися ст. 412 КПК.
Однак, як убачається зі змісту скарги, прокурор вищевказаних вимог закону не дотримався.
Враховуючи зміст касаційної скарги, прокурор порушує питання про перегляд судового рішення у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, при цьому, хоча й посилається на положення статей 370, 405, 419 КПК та відмову в задоволенні клопотання сторони обвинувачення щодо повторного виклику і допиту свідків та дослідження доказів, однак не зазначив переконливих обґрунтувань того, у чому саме полягає незаконність чи необґрунтованість оскаржуваної ухвали апеляційного суду з огляду на зазначені порушення, зокрема, не вказав, з яких саме підстав, визначених КПК, суд апеляційної інстанції мав повторно досліджувати докази у кримінальному провадженні та про дослідження яких саме доказів ставилося питання в апеляційній скарзі прокурора, та яку норму КПК в цій частині розгляду апеляційної скарги не дотримано апеляційним судом, що могло вплинути або вплинуло на законність і обґрунтованість судового рішення.
Суд касаційної інстанції є судом права, а не факту і відповідно до положень ч. 1 ст. 433 КПК перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не наділений повноваженнями досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Як вбачається зі змісту скарги, доводи прокурора в цілому зводяться до необхідності безпосереднього дослідження доказів у кримінальному провадженні через надання їм неналежної оцінки апеляційним судом, однак зазначені доводи в силу положень статей 433, 438 КПК не належать до підстав для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції та виходять за межі його перегляду.
Наявність вказаних недоліків унеможливлює вирішення питання щодо наявності підстав відкриття касаційного провадження за скаргою прокурора ОСОБА_4 .
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги та встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
При повторному зверненні до суду прокурором має бути підтверджено, що ним не пропущено цього строку.
Колегія суддів роз`яснює, що усунення недоліків зазначеної скарги слід здійснити шляхом внесення нової касаційної скарги з урахуванням вимог цієї ухвали та з дотриманням положень ст. 427 КПК.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 , який брав участь у розгляді кримінального провадження в суді апеляційної інстанції, на ухвалу Київського апеляційного суду від 16 вересня 2021 року, якою залишено без змін вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 04 листопада 2019 року щодо ОСОБА_5 , апеляційну скаргу прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 залишено без задоволення, залишити без руху.
Встановити строк для усунення недоліків п`ятнадцять днів із дня отримання копії цієї ухвали.
У разі невиконання ухвали протягом установленого строку касаційну скаргу буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_7 каровець ОСОБА_2 ОСОБА_3