Справа №: 401/2916/17
провадження №: 1-кп/398/324/21
УХВАЛА
Іменем України

"28" жовтня 2021 р.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання про продовження строку запобіжного заходу у кримінальному проваджені №0000391 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор заявив клопотання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, оскільки відсутні будь-які дані про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Обвинувачений та його захисник заперечували щодо продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили змініти на більш м який, вказуючи, що наявне місце проживання у обвинуваченого, що підтверджує факт соціального зв язку.

Заслухавши думки учасників процесу та дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд першої інстанції, для прийняття законного й обґрунтованого рішення, згідно ст. ст. 178, 199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

Судом взято до уваги те, що у даному випадку судом враховано, що ОСОБА_5 будучи неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів проти власності, маючи не зняту і не погашену у встановленому законом порядку судимість, обвинувачується у скоєнні злочину за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна, сімейний стан обвинуваченого, зокрема ОСОБА_5 розлучений, офіційно не працює та суспільно-корисною працею не займається. Також судом враховано рапорт о/у СКП Світловодського ВП ГУНП в Кіровоградській області , де вказано, що при опитуванні ОСОБА_6 , яка проживала у м. Шпола Черкаської області, остання повідомила 27.07.2018 року, що вже рік не проживає з ОСОБА_5 та проживає у Польщі зі своїм чоловіком.

Отже, зазначене свідчить про відсутність у обвинуваченого законного джерела доходу та постійного місця проживання, а відтак ризик вчинення обвинуваченим нових кримінальних правопорушень.

Більш того, усвідомлюючи суворість можливого покарання, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду у разі не застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Строк тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою закінчується 06.11.2021 року, до спливу якого кримінальне провадження не може бути завершене з об`єктивних підстав, тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що заявлені ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися і на даний час існують, а саме - ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відтак, вказані обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків.

Під час підготовчого засідання прокурор вказала про необхідність вирішення судом питання щодо колегіального розгляду справи.

Проте, суд звертає увагу, що від обвинуваченого та його захисника не надходили клопотання про розгляд даної справи колегією суддів, а прокурор позбавлена права звертатися з цим до суду.

Аналізуючи питання, яке виникло у сторони обвинувачення суд роз яснює.

13 серпня 2020 року набрав чиності Закон України "Про внесення змін до кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів" від 21.07.2020 року №817-ІХ, яким внесено зміни до ч. 2 ст. 31 та ч. 4 ст. 315 КПК України.

Частина 2 статті 31 КПК України вказує, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Прикінцевими та перехідними положеннями передбачено:

У кримінальному провадженні в суді першої інстанції, в якому до набрання чинності цим Законом колегіальний склад суду визначено за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, і відбувається підготовче судове засідання, а судовий розгляд ще не призначений, судовий розгляд у кримінальному провадженні проводиться і завершується складом суду, передбаченим з урахуванням положень цього Закону.

Аналізуючи норми Законодавства України, зрозуміло, що при зміні підсудності та визначенні нового складу суду обрано головуючого суддю ОСОБА_1 і призначено підготовче судове засідання, тому дана справа розглядається одноособово, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.07.2021 року.

За таких обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, з урахуванням змін, відсутність клопотання обвинуваченого про здійснення колегіального розгляду кримінального провадження, суд дійшов висновку про необхідність продовження розгляду даного провадження суддею одноособово.

Керуючись ст. 31, 315, 314, 331 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу задоволити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів: з 28 жовтня 2021 року до 26 грудня 2021 року, включно.

У судове засідання етапувати обвинуваченого, викликати учасників судового провадження.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

СУДДЯ: ОСОБА_8 НЕРОДА