Справа № 640/8811/16-к
н/п 1-кп/953/42/21
"23" вересня 2021 р.Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6
обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, раніше не судимого, мешкає за адресою АДРЕСА_1
в скоєні злочину передбаченого ч.4, ст..27, ч.2 ст. 194 КК України,-
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, в силу ст.. 89 КК України несудимого, зареєстрований за адресою АДРЕСА_2
в скоєнні злочину передбаченого ч.2 ст.194 КК України-
Стороною захисту заявлені чисельні клопотання, зокрема:
-про витребування оригіналів документів, які підтверджують право власності на предмет злочину, а саме автомобіль «Хонда цівік»;
-призначення судово-психологічної експертизи для визначення розміру шкоди немайнового характеру потерпілому ОСОБА_9 ;
-призначення судово-почеркознавчої експертизи протоколу слідчого ОСОБА_10 від 07.04.2016р. щодо тимчасового доступу до речей та документів, для встановлення хто саме складав протокол, час складання протоколу ;
-призначення судово-технічної експертизи протоколу від 07.04.2016р. для встановлення змісту первинного тексту в протоколі - 17.09.2015р. чи 17.09.2016р.;
-призначення судової автотоварозначої експертизи автомобіля Honda Civik з реєстраційним номером НОМЕР_1 , для встановлення вартості відновлюваного ремонту автомобіля;
Обвинувачені та захисники підтримали заявлені клопотання.
Прокурор проти задоволення клопотань заперечував .
Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Частиною 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Суд не вбачає в даному випадку підстав та доцільності для призначення технічної експертизи та почеркознавчої експертизи протоколу тимчасового доступу від 07.04.2016р.
Так, прокурором наданий протокол тимчасового доступу до речей та документів від 07.04.2016р., із додатками (т.1 а.с.138-147).У зазначеному протоколі вказано, що доступ здійснений на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 17.09., рік відображений незрозумілими позначками. Також зазначено, що протокол складений слідчим ОСОБА_10 .
Будь-яких даних, які свідчать про складання протоколу іншою особою, ніж слідчим ОСОБА_10 стороною захисту не надано.
Даних які-б свідчили, що експертним шляхом можливо встановити давність написання дати відображеної в протоколі «17.09.20…» та встановити написаний рік, суду не надано та взагалі відсутня необхідність встановлення дати написання, оскільки сторони та потерпілий не ставлять під сумнів, що протокол складений 07.04.2016р.
Під час досудового розслідування слідчим була призначена та ХНДІСУ ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса проведена судова автотоварознавча експертиза . За висновком №7020 від 23.06.2014р. визначена матеріальна шкода володільця автомобіля Honda Civik з реєстраційним номером НОМЕР_1 в наслідок підпалу (03-04.03.2014р.).
Підстави для проведення повторної автотоварознавчої експертизи відсутні. Відсутність виклику ОСОБА_7 на проведення технічного огляду автомобіля Honda Civik , не є підставою для проведення повторної експретизи.
Також, суд не вбачає підстав для призначення судово-психологічної експертизи для визначення розміру спричиненої потерпілому моральної шкоду, оскільки встановлення зазначених обставин виходить за межі пред`явленого обвинувачення. Доказування наявності моральної шкоди та її розмір, що заявлені потерпілим, як цивільним позивачем у позові, покладається на позивача, який взагалі повинен надати таку згоду на проведення експертизи, оскільки при проведення такого виду експертизи відбувається психологічне обстеження особи.
Щодо клопотань про витребування інформації та документів, суд зазначає наступне.
За ч. 1 ст. 92, ч.1 ст. 93 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частиною 3 ст. 333 КПК України передбачено, що у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.
Слідчі (розшукові) дії які проводяться по кримінальному провадженню передбачені главою 20 КПК України.
Із системного аналізу наведених норм закону, з урахуванням положень глави 20 КПК України вбачається, що суд при необхідності встановлення або перевірці обставин, що мають істотне значення для розгляду даної справи має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії.
Збирання доказів у справі шляхом їх витребування судом, положеннями КПК України не передбачено.
Крім того, у клопотаннях про витребування інформації та документів, захисниками не наведені підстави, з яких випливає, що вони мають істотне значення для розгляду даної справи та встановлення обставин, які підлягають доказуванню.
Ухвалою суду від 24.02.2021р. ОСОБА_8 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого закінчується.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
До спливу продовженого строку, судове провадження не завершено.
Прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п. п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачені та захисники проти задоволення клопотання заперечували, зазначаючи, що не доведені ризики, а також те що до обвинуваченого не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. ОСОБА_8 повідомляв що не приховувався від суду та прийшов до суду коли дізнався, що він перебуває у розшуку, до цього не приходив оскільки не знав, що він оголошений судом у розшук.
Судом встановлено, що ОСОБА_8 має місце реєстрації, працездатний, однак ніде не працює, холостий, в силу ст. 89 КК України не судимий.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів може вдатися до відповідних дій.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_8 обвинувачується, у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, законні джерела доходу, з 27.05.2020р. по 24.02.2021р. він переховувався від суду, за адресою місця проживання був відсутній, при цьому сам обвинувачений зазначає, що до суду прийшов тільки після того, як дізнався про оголошення його у розшук, внаслідок чого суд вважає доведеним існування ризиків передбачених п.1, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховатися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
З урахуванням викладеного, суд оцінює сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: пред`явлене ОСОБА_8 обвинувачення, надані докази, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватими у скоєні злочину у вчиненні яких обвинувачується, його вік, відсутність законних джерел доходу, ті обставини, що він є раніше не судимим, разом з тим, переховувався від суду , встановлені судом ризики передбачені п.1,п.5 ч.1 ст.177 КПК України суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
В даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що аргументи сторони захисту не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченого і виконання ним процесуальних рішень у справі.
Оцінку наданим доказам та наявність або відсутність в діях обвинувачених складу інкримінованого злочину та їх вина або не винуватість, судом буде вирішено при ухваленні вироку.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 217, 331, 334 КПК України, суд, -
В задоволені клопотань сторони захисту про витребування відомостей , документів та призначення судових експертиз відмовити.
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , залишити без змін у виді тримання під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 21.11.2021 року.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_8 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_8 обов`язки: 1) прибувати суду за кожною вимогою; 2) не відлучатися з м. Харкова без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання в м. Харкові.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_8 обвинувачується, у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання до восьми років позбавлення волі , та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого ; забезпечувати явку належно повідомленого, обвинуваченого, до суду; повідомляти суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи .
Повний текст ухвали виготовлений 27.09.2021р.
Суддя ОСОБА_1