Справа №705/3747/21
1-кп/705/1122/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2021 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

малолітнього потерпілого ОСОБА_5

законного представника

малолітнього потерпілого ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умань обвинувальний акт та матеріали кримінального провадження № 0000809 від 02 серпня 2021 року за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Піщанка, Тульчинського району Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, пацючого зварювальником Броварського «Мостобудівельного загону» №112, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_7 26 липня 2021 року в світлий час доби, приблизно о 06 годині 00 хвилин, керуючи технічно справним автомобілем «ГАЗ-24», реєстраційний номер НОМЕР_1 рухався на сухому асфальтобетонному покриттю проїзної частини вулиці Садова у селі Юрківка Уманського району Черкаської області в сторону міста Умань, Черкаської області, який маючи можливість в повному обсязі спостерігати за дорожньою обстановкою, не врахував дорожню обстановку, не обрав безпечної швидкості, яка б надавала йому можливість безпечно керувати автомобілем, виїхавши на узбіччя продовжив рухатися прямо, чим порушив вимоги п.п. 1.5, 2.3б), 10.1 та 12.1 Правил дорожнього руху України, згідно з якими:

- «1.5 Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків.»;

- «2.3 Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.»;

- «12.1 Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.»

Внаслідок порушення зазначених правил безпеки дорожнього руху, виконання яких було необхідною умовою для запобігання події, водій ОСОБА_7 допустив виїзд керованого ним транспортного засобу за межі правого краю проїзної частини на газон де в послідуючому відбулося перекидання транспортного засобу, внаслідок чого пасажирам автомобіля «ГАЗ-24», реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно висновку судово-медичної експертизи № 05-7-01/389 від 25.08.2021 року спричинені тілесні ушкодження у вигляді: закритих компресійних переломів тіл хребців та дужок 1-5 поперекових (L1, L2, L3, L4, L5) та 8-го грудного (Th8) хребців, які відносяться до середньої тяжкості тілесних ушкоджень за ознакою тривалого розладу здоров`я та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 05-7-01/390 від 25.08.2021 року, спричинені тілесні ушкодження у вигляді: закритих компресійних переломів тіл 3-7 шийних хребців (С3, С4, С5, С6, С7), які відносяться до середньої тяжкості тілесних ушкоджень за ознакою тривалого розладу здоров`я.

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/124-21/977-ІТ від 05.08.2021 року за результатами судової експертизи, в діях водія ОСОБА_7 по керуванню автомобілем «ГАЗ-24», реєстраційний номер НОМЕР_2 , вбачаються невідповідності вимогам пп.10.1, 12.1 Правил дорожнього руху України, які знаходяться у причинному зв`язку з виникненням вказаної пригоди.

Між порушенням водієм ОСОБА_7 правил безпеки дорожнього руху, а саме вимог п. 12.1 Правил дорожнього руху України і наслідками, що наступили, спричиненням потерпілим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , середньої тяжкості тілесних ушкоджень є прямий причинний зв`язок.

На адресу суду від потерпілої ОСОБА_4 , законного представника малолітнього потерпілого ОСОБА_6 та малолітного потерпілого ОСОБА_5 надійшло письмове клопотання про закриття кримінального провадження на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням з обвинуваченим та відшкодуванням ним в повному обсязі матеріальних збитків.

У підготовчій частині судового засідання потерпіла ОСОБА_4 , законний представник малолітнього потерпілого ОСОБА_6 та малолітній потерпілий ОСОБА_5 підтримали вказане клопотання та просили суд закрити провадження у справі на підставі ст.46 КК України, звільнивши ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності, у зв`язку із примиренням з ним, зазначили, що на цей час ніяких претензій матеріального чи морального характеру до обвинуваченого не мають.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав заявлене клопотання і зазначив, що дійсно примирився з потерпілими, відшкодував завдану їм матеріальну шкоду та просив звільнити його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України.

В судовому засіданні прокурор не заперечував щодо задоволення вищевказаного клопотання та вважає, що обвинувачений ОСОБА_7 підлягає звільненню від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку із примиренням з потерпілими та повним відшкодуванням завданого збитку, вказаного у обвинувальному акті.

Суд, розглянувши подане клопотання та заслухавши думку учасників провадження, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та звільнення обвинуваченого ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. ч. 1 та 4 ст. 286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом.

Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно ч.1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Статтею 44 Кримінального кодексу України встановлено, що особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Відповідно до ст. 46 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Така ж позиція висловлена і Верховним Судом України у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23.12.2005 року, відповідно до якої умовою звільнення особи (обвинуваченого, підсудного) від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти, як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст. 46 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

При вирішенні питання про звільнення ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності суд прийшов до переконання, що діяння, яке інкримінують обвинуваченому дійсно мало місце, воно містить склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, що у відповідності до ст. 12 КК України є необережним нетяжким злочином, а також те, що існують умови та підстави, передбачені ст. 46 КК України для звільнення ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності.

Умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності є вчинення, у цьому випадку ОСОБА_7 необережного нетяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, вперше. Підставою для його звільнення є певна поведінка особи після вчинення кримінального правопорушення, яку держава заохочує, а саме примирення винного з потерпілим та відшкодування завданих збитків.

З урахуванням вищенаведених підстав та умов, з огляду на те, що звільнення особи від кримінальної відповідальності за наявних на те підстав є не правом, а є обов`язком суду, обвинувачений ОСОБА_7 підлягає звільненню від кримінальної відповідальності відповідно до вимог ст. 46 КК України у зв`язку із примиренням з потерпілим.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_7 не обирався.

Долю речових доказів суд вирішує в порядку ст. 100 КПК України.

Частиною 1 статті 124 КПК України встановлено, що у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь потерпілого всі здійснені ним документально підтверджені процесуальні витрати.

Частиною 1 статті 126 КПК України визначено, що суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Вирішуючи питання процесуальних витрат у кримінальному провадженні, суд враховує правову позицію, викладену в постанові Верховного суду від 01.03.2021 у справі № 266/3090/18, згідно якої з огляду на положення ч. 1 ст. 122 КПК України процесуальні витрати сторони обвинувачення на проведення експертиз у певному кримінальному провадженні здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України без окремого судового рішення, а їх покладення на обвинуваченого здійснюється лише у разі ухвалення обвинувального вироку за умови належного документального підтвердження.

Оскільки в даному випадку судом вирішується питання щодо звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та обвинувальний вирок не ухвалюється, то суд не вбачає підстав для стягнення з обвинуваченого на користь держави витрат на залучення експерта. За таких обставин понесені стороною обвинувачення у кримінальному провадженні витрати на залучення експертів слід віднести на рахунок держави.

Цивільний позов по справі не заявлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 44, 46 КК України, ст.ст. 124, 126, 284, 285, 286, 288, 369-372, 395 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання потерпілої ОСОБА_4 , законного представника малолітнього потерпілого ОСОБА_6 та малолітнього потерпілого ОСОБА_5 задовільнити.

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, звільнити від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілим.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000809 від 02.08.2021 року закрити.

Запобіжний захід обвинуваченому не обирався.

Речовий доказ: автомобіль «ГАЗ-24», реєстраційний номер НОМЕР_1 , повернути власнику ОСОБА_7 за належністю.

Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експертів у кримінальному провадженні, а саме: - за проведення судової авто-технічної експертизи №СЕ-19/124-21/977-ІТ від 05.08.2021 у розмірі 686,48 грн., віднести на рахунок держави.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області на протязі 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1