Справа № 461/8705/20
Провадження № 1-кс/461/6629/21
26.11.2021 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про скасування арешту ,
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника арештованого майна ? ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Заявник вказує на те, що станом на 23.11.2021 рік технічну експертизу автомобіля проведено, результати експертизи слідчий отримав, за таких обставин потреба у застосуванні арешту відпала.
Заявник у судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів наведених у ньому, просив задовольнити у повному обсязі.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно положень статті 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Таким чином, положення процесуального законодавства не містять норм стосовно наявності перешкод для розгляду клопотання про скасування арешту, у разі неявки слідчого в судове засідання.
Виходячи з наведеного, підстав для відкладення розгляду клопотання або обставин які зумовлюють неможливість проведення його розгляду в судовому засіданні не встановлено.
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити, з огляду на нижченаведене.
Відповідно до приписів статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 2 ст. 174 КПК України).
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 12.11.2020 року накладено арешт на автомобіль «DODGE JORNEY» р.н. НОМЕР_1 , в цілому (на його комплектуючі деталі, вузли, агрегати та інше обладнання), який належить ОСОБА_4 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною користування та відчуження даного автомобіля.
Правовою підставою для накладення арешту на зазначене майно було збереження речових доказів, з метою проведення ряду слідчих дій, зокрема огляду транспортного засобу та призначення необхідних експертиз з дослідження технічного стану транспортного засобу. Вказаний автомобіль визнаний речовим доказом у справі.
Заявником до поданого клопотання долучено лист ГУ НП у Львівській області № 818 А/з від 19.11.2021 року, зі змісту якого вбачається, що автомобіль марки «DODGE JORNEY», р.н. НОМЕР_1 досліджений експертом авто техніком, а до матеріалів кримінального провадження долучено висновок експерта судової авто технічної експертизи № 6852 від 03.02.2021 року, щодо технічного стану автомобіля «DODGE JORNEY», р.н. НОМЕР_1 .
Однак, даний лист не встановлює того, що станом на день звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту вищезазначеного автомобіля з ним було проведено усі необхідні слідчих дії та експертні дослідження, у зв`язку з чим відпала б необхідність у арешті даного автомобіля.
Наведений як підстава для скасування арешту факт проведення в межах даного кримінального провадження експертного дослідження встановлює лише те, що одне дослідження у межах даного провадження вже завершено. Натомість в ході розгляду клопотання не встановлено і не підтверджено належними доказами те, що в межах даного провадження з транспортним засобом не проводяться інші дослідження або процесуальні дії (огляд, слідчий експеримент тощо).
Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для скасування арешту з автомобіля марки «DODGE JORNEY» р.н. НОМЕР_1 , оскільки доводи заявника не спростовують подальшу доцільність у застосуванні арешту майна.
Таким чином, приходжу до висновку про відсутність законних підстав для задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, -
п о с т а н о в и в :
В задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1