Провадження № 1-кп/947/1016/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2021 року місто Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря с/з ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000797 від 18.05.2021 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України

ВСТАНОВИВ:

06.08.2021 року з Київської окружної прокуратури міста Одеси до Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000797 від 18.05.2021 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
06.08.2021 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено Головуючого суддю (Суддя доповідач) ОСОБА_1 та присвоєно Єдиний унікальний номер судової справи: 947/23890/21.
Санкція ч.2 ст.307 КК України, за якою пред`явлено обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
Відповідно до ч.5 ст.12 КК України, тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років.
Частиною 1 статті 31 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.
06.08.2021 року на виконання вимог ст.314 КПК України Київським районним судом м. Одеси постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду, зазначив наступне: обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, складені із дотриманням вимог КПК України; кримінальне провадження підсудне Київському районному суду м. Одеси; підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження, або для розгляду питань про можливість затвердження угоди про примирення або угоди про визнання винуватості не має.
Обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також їх захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.
Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, а також додані до нього матеріали, оцінивши всі обставини у сукупності, Суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду с наступних підстав.
Обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, складені із дотриманням вимог КПК України.
Кримінальне провадження підсудне Київському районному суду м. Одеси.
Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження, або для розгляду питань про можливість затвердження угоди про примирення або угоди про визнання винуватості не має.
Судовий розгляд має проводитися у відкритому судовому засіданні, оскільки підстави для проведення закритого судового засідання відсутні.
За вказаних обставин кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому засіданні з викликом учасників кримінального провадження.
Крім того, прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , з підстав викладених у клопотаннях, що долучені до матеріалів провадження.
Обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також їх захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 категорично заперечували проти вищезазначених клопотань прокурора, просили суд обрати у відношенні обвинувачених більш м`які запобіжні заходи не пов`язані з ізоляцією від суспільства та перебуванням в умовах слідчого ізолятору.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).
До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).
Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
На думку Суду, ризики переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від суду та незаконного впливу на свідків доведені стороною обвинувачення під час судового провадження.
Суд, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.
Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за кваліфікуючими ознаками незаконне придбання, зберігання з метою збуту наркотичного засобу у великих розмірх, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, з конфіскацією майна.
Окрім цього, суд вважає доведеним існування ризику незаконного впливу обвинуваченого ОСОБА_4 на свідків, інших учасників провадження.
Показання свідків отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. А отже, за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.
Станом на теперішній час, обвинувачений також може чинити вплив на свідків з метою переконати їх змінити їхні викриваючі показання.
Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує суд перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.
Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Висока імовірність переховування обвинуваченого від суду, а також його впливу на учасників провадження не дозволяє суду зробити висновок про можливість запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
За таких обставин, Суд вважає за доцільне обрати у відношенні ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Водночас, з урахуванням особи обвинуваченого, його віку, стану здоров`я, економічно-соціального становища, та того факту, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у відповідності до ст.12 КК України, існують вищезазначені ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає, за необхідне визначити розмір застави у межах, який передбачений для осіб, що обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів.
Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у відношенні обвинуваченої ОСОБА_5 , Суд виходить з наступного.
Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за кваліфікуючими ознаками незаконне придбання, зберігання з метою збуту наркотичного засобу у великих розмірх, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, з конфіскацією майна.
На думку Суду, ризики переховування обвинуваченої ОСОБА_5 від суду та незаконного впливу на свідків доведені стороною обвинувачення під час судового провадження.
Суд, вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме з метою уникнення від кримінальної відповідальності обвинувачена ОСОБА_5 може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Разом з тим, згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Обвинувачена ОСОБА_5 має постійне місце мешкання за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ; має міцні соціальні зв`язки, мешкає з матір`ю та батьком, який є пенсіонером, нагороджений державними нагородами, тяжко хворіє, переніс ряд складних операцій та потребує постійного догляду та піклування; позитивно характеризується за місцем мешкання. Крім того, обвинувачена ОСОБА_5 в дитинстві перенесла важку закриту черепно мозкову травму, в зв`язку з чим має хронічні захворювання: посттравматична енцефалопатія, внутрішньочерепна гіпертензія, обумовлена порушенням венозного відтоку, кіста шишкоподібної залози, періодично проходить курси лікування та перебуває під постійним наглядом лікарів, що підтверджується відповідною медичною документацією, що долучена до матеріалів судової справи.
Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання визначеним законодавством ризикам.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 110, 131, 132, 177, 183, 314, 315, 369-372, 392- 395 КПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Одеси на 10:00 год., 24.09.2021 року.
Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 12.11.2021 року, утримуючи останнього в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі сорока п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 102150 (сто дві тисячі сто п`ятдесят) гривень.
Обвинувачений, або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.
У разі внесення обвинуваченим визначеного судом розміру застави, покласти на нього наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
-Прибувати до суду за першою вимогою;
-Не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу суду;
-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-Утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та іншими обвинуваченими, а також особами, які є фігурантами кримінального провадження або мають відношення до цього кримінального провадження.
-Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченою, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 невідкладно скерувати до ДУ «Одеський слідчий ізолятор», для виконання.
Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченої ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Клопотання захисника ОСОБА_6 , що діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченої ОСОБА_5 задовольнити.
Обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 12.11.2021 року.
Покласти на обвинувачену ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-Знаходитись з 21:00 год., по 07:00 год., наступної доби за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
-Не відлучатися з населеного пункту за постійним місцем проживання без дозволу суду;
-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання, прибувати до суду за кожною вимогою, утримуватись від спілкування зі свідками по справі;
-Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченої ОСОБА_5 невідкладно направити до відповідного органу Національної поліції України, для виконання.
Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_5 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в її житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Негайно звільнити з-під варти в залі суду обвинувачену ОСОБА_5 .
Визначити строк дії ухвали суду щодо обрання запобіжних заходів до 12.11.2021 року включно.
Викликати в судове засідання учасників кримінального провадження.
Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя Київського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1