н/п 1-кс/953/9351/21
"30" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянин України, із вищою освітою, працюючого фельд`єгерем у Харківському обласному вузлі спеціального зв`язку ДП спеціального зв`язку, раніше не судимого, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України,-
29.09.2021 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , яке доповнено прокурором під час судового засідання .
07.07.2021 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України;
07.07.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
09.08.2021 ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Київського районного суджу м. Харкова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
15.09.2021р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочинів передбачених ч.5 ст. 186 КК України
Слідчий вважає, що для повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин вказаного кримінального провадження необхідне проведення ряд слідчі/процесуальні дії, а строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 07.10.2021 та заміна раніше обраного запобіжного заходу не вбачається доцільною, оскільки наявні ризики передбачені п.1, п. 2, п. 3, п. 4, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Слідчий вважає, що є достатні підстави вважати, що запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане слідчим клопотання, просив про його задоволення.
Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували зазначаючи, що прокурором ризики не доведені та підозрюваному можливо обрати інший запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, зокрема домашній арешт. Підозрюваний має намір співпрацювати із органом досудового розслідування
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
07.07.2021 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України;
07.07.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
09.08.2021 ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Київського районного суджу м. Харкова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
15.09.2021р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочинів передбачених ч.5 ст. 186 КК України
23.09.2021р. постановою першого заступника прокурора Харківської обласної прокуратури продовжений строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 07.11.2021р.
Сторона обвинувачення в обґрунтування підозри надані наступні докази:
-посилається на наступні докази в підтвердження підозри:
-заяви про вчинення протиправного діяння відносно потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;
-протоколи допиту потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;
-протоколи впізнання за участю потерпілих ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;
- протокол обшуку транспортного засобу від 07.08.2021;
-протокол огляду вилученого в ході обшуку транспортного засобу - блокноті;
-протоколами затримання в порядку ст. 208 КПК України, в ході яких вилучене майно;
-висновком експерта № 09/1301-с/2021 про наявність легких тілесних ушкоджень у потерпілого ОСОБА_7 .
Враховуючи такий обсяг відомостей судового провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні у матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри за ч.5 ст. 186 КК України.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, не надалось можливим, у зв`язку із призначеними експертизами.
Із наданих документів вбачається, що ОСОБА_5 раніше не судимий, працює фельд`єгерем у Харківському обласному вузлі спеціального зв`язку ДП спеціального зв`язку, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляд позбавлення волі 13 років.
Стосовно ризиків, слідчий суддя зазначає наступне.
Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому особливо тяжкий злочин може вдатися до відповідних дій, враховуючи відсутність міцних соціальних зав`язків; відсутність офіційного місця роботи та законних джерел доходу.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків, потерпілих та переховування від органу досудового розслідування, суду.
Таким чином, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілих у даному кримінальному провадженні, які на теперішній час не зменшились.
Ризики передбачені п.2, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України прокурором на теперішній час не доведені.
Оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим у скоєні злочину передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, його вік, репутацію, відсутність роботи та міцних соціальних зав`язків, наявні ризиків передбачені п.1,п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, тому суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_10 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Однак, враховуючи існування зазначених ризиків, та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність наведених обставин, застосування більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим.
Разом з тим, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, його віку, ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, визначає ОСОБА_11 суму застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 181600гр. (2270 х 80), та вважає її достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України,
Клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.11.2021 року.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного, до слідчого, прокурора, суду; повідомлення слідчого, прокурора суд про причини неявки підозрюваного
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Зобов`язати слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про продовження тривання під вартою останнього.
Встановити строк дії ухвали до 07.11.2021.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1