Провадження № 1-кп/638/1439/21
УХВАЛА
Іменем України
09 листопада 2021 року м. Харків
Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 від 30.03.2021 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України,

встановив:

09.09.2021 року у провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України. Обвинувальний акт внесений в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000041 від 30.03.2021 року.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 10.09.2021 року у вищевказаному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про призначення судового розгляду на підставі вищевказаного обвинувального акту.
Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 , що діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 08.11.2021 року заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору у зв`язку з невідповідністю його вимогам ст.291 КПК України, і, відповідно, має бути повернутий для усунення наявних недоліків.
В обґрунтування клопотання зазначив, що обвинувальний акт не відповідає вимогам п.5 ч.2 ст. 291 КПК України, та відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України має бути повернутий прокурору. Так, захисником зокрема вказано, що в обвинувальному акті відсутня вказівка на спосіб вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.369-2 КУпАП, а також зазначено, що з урахуванням відсутності печатки органу прокуратури, обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000041 від 30.03.2021 року не відповідає статусу офіційного документу.
Також захисник заявив клопотання про зміну запобіжного заходу, обраного слідчим суддею Ленінського районного суду міста Харкова від 27.05.2021 року у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів доходів громадян за підозрою у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, дії якого в подальшому були перекваліфіковані за ч.2 ст.369 КК України та остаточно просив зменшити розмір застави до 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Захисником заявлено клопотання про виклик свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
Обвинувачений підтримав клопотання захисника.
Прокурор заперечував проти повернення обвинувального акту; cтосовно виклику свідків та зміни запобіжного заходу із зменшенням розміру застави посилався на розсуд суду.
Вислухавши думки учасників судового провадження по викладених у ст.315КПК України питаннях, вивчивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки про отримання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, суд приходить до наступних висновків.
З норм статті 314 КПК України вбачається, що після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.
Підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбаченихстаттями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:
1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченомустаттями 468-475 цього Кодексу;
2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другоюстатті 284 цього Кодексу;
3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цьогоКодексу;
4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження;
5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру;
6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
Згідно з п.5 ч.2ст.291КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.
Таким чином, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладається в обвинувальному акті у такому виді, як це вважає за правильне прокурор.
Питання про узгодженість викладення в обвинувальному акті, фактичних обставин справи, а також про узгодженість викладених фактичних обставин справи з формулюванням обвинувачення та з правовою кваліфікацію кримінального правопорушення, як і конкретизація правової кваліфікації кримінального правопорушення не можуть бути предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні, оскільки на цій стадії судового провадження суд не вправі вдаватися до оцінки вказаних обставин.
Відповідно до ч.3ст.314КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам КПК України, зокрема ст.291, та чи не містить він положення, що суперечать одне одному. Водночас обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, тобто суть обвинувального акта, є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.
Підстава для повернення обвинувального акта прокурору визначена в п.3 ч.3 ст.314 КПК України, яким передбачено, що суд має право прийняти рішення повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цьогоКодексу. Таким чином, вказаною нормою закону визначено виключний перелік підстав для повернення обвинувального акту прокурору, а саме невідповідність обвинувального акта вимогам закону.
Згідно з ч.4ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст.291 цього Кодексу.
Положеннями п.5 ч.2ст.291КПК України встановлено вимоги до обвинувального акта, згідно з якими обвинувальний акт має містити, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на статтю закону про кримінальну відповідальність, та формулювання обвинувачення.
Таким чином, на думку суду, обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні складений відповідно до вимог ст.291 КПК України, оскільки за змістом п.5 ч.2ст.291КПК Україниу сі необхідні реквізити обвинувального акту, направленого до суду у цьому кримінальному провадженні, зазначені у його тексті слідчим та прокурором, який затверджував зазначений акт, включаючи, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які орган досудового розслідування вважав встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення за нормамиК К Українита формулювання самого обвинувачення.
У реєстрі матеріалів до обвинувального акта викладено рух та сутність вчинених на стадії досудового розслідування слідчих та процесуальних дій у цьому кримінальному провадженні.
До того ж, як прямо передбачено законом, фактичні обставини кримінального правопорушення викладаються в такій формі і в такому об`ємі, в тому числі щодо способу вчинення кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими за результатами проведеного досудового розслідування.
Посилання сторони захисту на наявність істотних недоліків у обвинувальному акті, які унеможливлюють його розляд по суті та потребуть усунення на стадії досудового розслідування, суд вважає необґрунтованими, оскільки захисником не надано жодних підтверджень такої невідповідності обвинувального акту вимогам кримінального процесуального законодавства та не вказано, які саме недоліки у ньому присутні.
На думку суду, формулювання обвинувачення викладено в обвинувальному акті так, як це вважав за необхідне прокурор, при цьому суд не може вийти за межі підготовчого судового засідання, під час якого фактичні обставини справи не досліджуються.
За нормами чинного кримінального процесуального закону під час підготовчого судового засідання суд не дає оцінки фактичним обставинам, доказам та правовій кваліфікації кримінального правопорушення, визначеного обвинувальним актом, оскільки ці питання вирішуються на стадії судового розгляду та оформлюються відповідним судовим рішенням.
Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Дзержинському районному суду м. Харкова.
Таким чином, судом встановлено наявність достатніх підстав для призначення судового розгляду зазначеного обвинувального акту.
Стосовно клопотання захисника про допит свідків, суд зазначає, що клопотання сторони захисту про виклик свідків слід вирішити під час судового розгляду при визначенні обсягу та встановленні порядку дослідження доказів, оскільки за частиною 1 статті 65 КПК свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань, а відтак визначення кола свідків безпосередньо належить до процесу доказування, який знаходиться поза межами підготовчого судового провадження, відтак вказане клопотання захисника про виклик стадії, заявлене у підготовчому судовому засіданні, є передчасне.
Вирішуючи питання щодо зміни обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу ухвалою слідчого судді від 27.05.2021 року та зменшення розміру застави до 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 27.05.2021 року клопотання слідчого другого СВ (з дислокацією у м.Харкові) ТУ ДБР розташованого у м.Полтаві ОСОБА_11 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволено, застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 23 липня 2021 року. Строк тримання під вартою визначено рахувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 в порядку ст.208 КПК України, тобто з 25.05.2021 року. Строк дії ухвали до 23 липня 2021 року Визначено суму застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 90800 грн. 00 коп., які необхідно внести на відповідний рахунок до сплину терміну тримання під вартою. (реквізити для сплати застави: Отримувач коштів: ТУ ДСА України у Харківській області, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26281249, Банк отримувача ДКСУ м. Київ, Код банку отримувача: 820172, Рахунок отримувача: UA0006674).
При цьому при обранні запобіжного заходу слідчий суддя виходив із того, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, відтак визначений слідчим суддею розмір застави відповідав вимогам п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме те, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
Так, згідно з ч.5 ст.12 Кримінального кодексу України тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років.
Відповідно санкція статті ч.3 ст.368 КК України визначає, що діяння, передбачене частиною першою або другою цієї статті, предметом якого була неправомірна вигода у великому розмірі або вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, або за попередньою змовою групою осіб, або повторно, або поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, - карається позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
При цьому, розглядаючи клопотання захисника зміну запобіжного заходу та зміну розміру застави, суд виходить з того, що в подальшому дії ОСОБА_4 було перекваліфіковано за ч.2 ст.369 КК України, який згідно з ст.12 КК України, відноситься до нетяжких злочинів.
Відтак, враховуючи, що наразі відносно обвинуваченого ОСОБА_4 не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а прокурор не заперечує проти задоволення клопотання захисника у частині зменшення розміру застави, суд приходить до висновку про доцільність часткового задоволення клопотання захисника у частині зменшення розміру застави, при цьому, керуючись положеннями ст.182 КПК України, виходить із того, що згідно з ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відтак враховуючи дані про особу обвинуваченого, санкцію статті, яка передбачає відповідальність за скоєне ним кримінальне правопорушення та інші обставини вказаного кримінального провадження, приходить до висновку про те, що застава у розмірі саме 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45400 грн. забезпечуватиме виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Керуючись ст.ст. 182, 291, 314-316 КПК України, суд, -
ухвалив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 від 30.03.2021 року ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова на 18 листопада 2021 року об 16 годині 15 хвилин

В судове засідання викликати осіб згідно реєстру, доданого до обвинувального акта.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про виклик свідків - відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та про зменшення розміру застави - задовольнити частково.

Визначити суму застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45400,00 грн. (сорок п*ять тисяч чотириста гривень), яку можливо внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок UA0006674 , МФО 820172, код отримувача 26281249, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, призначення платежу застава згідно КПК по справі №638/14054/21, 1-кп/638/1439/21 від____________, за (ПІБ)_________________(Дзержинський районний суд м.Харкова)).

Обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду в частині вирішення питання про зміну запобіжного заходу протягом п`яти днів з дня її проголошення, а стороною захисту в той же строк, але з моменту вручення йому копїі ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 15.11.2021 року.

Суддя -