Справа № 591//7990/14-к
Провадження № 1-во/591/3/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2022 року м. Суми
Слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми Клімашевська І.В., за участю секретаря Грабар С.Г., заявника ОСОБА_1 , розглянувши питання виправлення описки в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 29 жовтня 2014 року,-
в с т а н о в и в:
Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 29 жовтня 2014 року було розглянуто скаргу ОСОБА_1 на постанову прокурора прокуратури м.Суми про відмову в задоволенні клопотання.
ОСОБА_1 02 лютого 2022 року через канцелярію суду подав заяву про виправлення описок у вказаній ухвалі слідчого судді, так у третьому рядку першого абзацу вступної частини ухвали зазначено «Прокурора» замість «прокурора»; у першому рядку першого абзацу мотивувальної частини зазначено «Постанову Прокурора» замість «постанову прокурора»; у першому рядку п`ятого абзацу мотивувальної частини надруковано «Прокуратури» замість «прокуратури»; у першому рядку сьомого абзацу мотивувальної частини надруковано «Прокурором Прокуратури» замість «прокурором прокуратури»; першому рядку першого абзацу резолютивної частини зазначено «Постанову Прокурора» замість «на постанову прокурора».
В судовому засіданні заявник вимоги, викладені у заяві підтримав, вважає, що допущені судом описки в ухвалі мають суттєве значення, оскільки написання слів з великої літери ставить у нерівне становище учасників процесу.
Представник Окружної прокуратури м. Суми до суду не прибув, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно ч. 2 ст. 379 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Заслухавши думку заявника, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Згідно правової позиції, що викладена у Постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Проте виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.
Не є опискою, яка підлягає виправленню, граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Виправленню підлягають лише ті описки, які мають очевидний характер.
Враховуючи зазначені вимоги закону та вказану правову позицію, вважаю, що у даному випадку заявник просить виправити великі літери на малі у слові «прокурор» та «постанова», а також додати прийменник «на» перед словосполученням «постанову прокурора», але такі виправлення зазначених заявником описок не впливає на зміст та правильність судового рішення і не є порушенням принципу рівності перед законом в судом, тому відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 .
Керуючись ст. 379 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 29.10.2014 у справі № 591/7990/14-к, провадження №1-кс/591/1275/14 - відмовити.
Ухвалу може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду через Зарічний районний суд м. Суми протягом 7 діб з дня її проголошення.

Слідчий суддя І.В.Клімашевська