Провадження №: 1-кс/755/5146/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" листопада 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_3 ,
захисника: ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003231 від 09 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,
в с т а н о в и в :
Начальник відділення СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 09.11.2021 року, приблизно о 13 годині 02 хвилини, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , маючи прямий умисел на порушення громадської безпеки, в частині надання недостовірної інформації про загрозу вибуху і поширення неправдивих відомостей, створення обстановки загального страху, паніку та порушення безпеки суспільства, здійснив дзвінок з мобільного телефону «Нокіа» з абонентським номером: НОМЕР_1 на номер спецлінії «101» до чергової частини служби порятунку, в ході якого завідомо неправдиво передав повідомлення про те, що замінований відділ поліції №1 Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, що за адресою: м. Київ, вул. П. Запорожця, 19-А, в результаті чого, ОСОБА_5 своїми злочинними діями здійснив суспільно-небезпечну дію.
Згідно п.5 ч.2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи викладене, на даний час існують наступні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: п.1 ч.1 ст.177 КПУ України підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість злочину у вчиненні якого вона на цей час підозрюється, а саме у вчиненні тяжкого злочину за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 6 років переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого засудження. Враховуючи, те, що ОСОБА_5 , вчинив тяжкий злочин з прямим умислом, усвідомлював суспільну небезпеку вчиненого діяння та не бажав його викриття правоохоронними органами.

п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення, в якому він на цей час підозрюється, може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Враховуючи те, що в ході проведення обшуків, оглядів місця події були залучені поняті та підозрюваній особі надано копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних, на думку сторони обвинувачення підозрюваний може незаконно впливати на зазначених свідків (понятих) з метою зміни показів останніми в ході досудового розслідування та судового розгляду.

п. 4 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином шляхом ухилення від здійснення правосуддя.

п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, одразу після звільнення з місць позбавлення волі вчинив новий умисний злочин проти громадської безпеки.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 не працевлаштований, офіційних доходів не отримує, а вчинення злочинів обрав як основний спосіб для задоволення своїх особистих матеріальних потреб та громадської безпеки.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобіганням наявним ризикам, які передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Крім того, більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Інкриміноване підозрюваному ОСОБА_5 кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 259 КК України, згідно ст. 12 КК України є тяжким, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Таким чином, наявні ризики дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інші правопорушення, не надав підтверджуючих документів щодо офіційного працевлаштування, може впливати на свідків, переховуватися від суду, раніше судимий за злочини проти життя та громадської безпеки, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час проведення досудового розслідування, не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом здоров`я не може утримуватись в умовах державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Враховуючи викладене, а саме існуючі реальні ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому тяжкого злочину, наявні судимості, для запобігання вчиненню нових злочинів, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала у повному обсязі. Просила задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, оскільки існують ризики, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; можливість впливати на свідків, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, не з`являючись за викликом до слідчого чи прокурора, з метою затягування кримінального провадження; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, раніше судимий.
Адвокат підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_4 , заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.
За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.
За вказаним фактом 09 листопада 2021 року відомості про вчинення злочинів внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0003231.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 2 ст. 186 КПК України.
10 листопада 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: рапортом працівника поліції, протоколом огляду місця події від 09.11.2021 року, актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 09.11.2021 року, актом про застосування службового собаки від 09.11.2021 року, протоколом обшуку від 09.11.2021 року, протоколами допиту свідків від 09.11.2021 року, протоколом допиту підозрюваного від 09.11.2021 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, не працює, раніше судимий за злочини проти життя громадської безпеки.
Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість впливати на свідків у кримінальному провадженні, можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.
Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.
Зокрема до ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав визначати розмір застави підозрюваному, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, а саме завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху, який загрожує загибелі людей чи іншим тяжким наслідкам.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання -з 17 год 19 хв 09 листопада 2021 року.
Суд при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не вбачає підстав визначати розмір застави підозрюваному, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, а саме завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху, який загрожує загибелі людей чи іншим тяжким наслідкам.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору та направити начальнику Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: