Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2673/21
номер провадження 1-кс/695/716/21
У Х В А Л А

13 вересня 2021 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, погоджене з прокурором Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:

Дізнавач сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з погодженим прокурором Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням про арешт майна.
Клопотання обґрунтовано наступним.

08.09.2021 року до відділу поліцейської діяльності № 2 надійшло повідомлення від інспектора РОВО УПП в Черкаській області ОСОБА_5 про те, що неподалік с. Кліщенці був виявлений ОСОБА_6 який займався незаконним виловом риби в р. Дніпро, в акваторії Кременчуцького водосховища.
За даним фактом 08.09.2021 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000646, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
У подальшому слідчим СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_7 08.09.2021 в акваторії Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Кліщенці Золотоніського району Черкаської області проведено огляд місця події. В результаті огляду було виявлено та вилучено до Золотоніського РВП одну риболовецьку мисинову сітку довжиною близько 50 метрів, вічко 60/60 мм; та свіжовиловлену незаконно добуту рибу породи лящ в кількості 12 штук, породи карась в кількості 33 штуки, породи сазан 2 штуки.
08.09.2021 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, згідно накладної № 352 від 08.09.2021 здана на рибоприймальний пункт ТОВ « Рибколгосп» (), крім того постановою дізнавача СД Золотоніського РВП гУНП в Черкаській області вказана риба, а також меси нова сітка довжиною близько 50 метрів визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженні.
Дізнавач наполягає, що вилучені в ході огляду місця події речі є знаряддями та доказами вчинення кримінального правопорушення, зберігають на собі сліди вчинення проступку та є речовими доказами по кримінальному провадженню, а їх подальше використання може призвести до знищення слідів його вчинення або їх переховування, що суттєво вплине на хід досудового розслідування.
Отже, при наявності критеріїв, встановлених ст. 98 КПК України, зазначені вище речі мають усі ознаки речових доказів та їх необхідно забезпечити шляхом накладення арешту на вилучене майно.
Разом із тим вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, має бути реалізована у порядку встановленому законом.
За таких обставин дізнавач звернувся до суду із даним клопотанням про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію.
У судове засідання дізнавач не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у порядку встановленому чинним законодавством.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання виходить з наступного.

У провадженні сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000646, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Із наданих до клопотання матеріалів вбачається, що до вказаної події може бути причетний ОСОБА_6 , а в ході огляду місця події у нього було виявлено та вилучено рибу: лящ в кількості 12 штук, карась в кількості 33 штуки, сазан 2 штуки.
Постановою дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 08.09.2021 року вказані у клопотанні про арешт майна речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000646.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя приходить до переконання, що органами дізнання доведено, що вилучені в ході огляду по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, оскільки вказана риба є незаконно добутою.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.

В свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачено покарання у вигляді від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на до трьох років.

Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, вказана риба є набутою в результаті вчинення кримінального правопорушення та містить ознаки речових доказів і саме з метою забезпечення збереження її як речових доказів, а також з метою запобігання можливості її псування за доцільне накладення арешту та надання дозволу на реалізацію незаконно добутої риби.

На підставі ст.,ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

У рамках кримінального провадження № 0000646, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК Українинакласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу: лящ в кількості 12 штук, карась в кількості 33 штуки, сазан 2 штуки, яка вилучена 08.09.2021 в акваторії Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Кліщенці Золотоніського району Черкаської області.
У порядку встановленому чинним законодавством дозволити реалізацію риби виду лящ в кількості 12 штук, карась - 33 штуки, сазан - 2 штуки, яка вилучена 08.09.2021 в акваторії Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Кліщенці Золотоніського району Черкаської області із використанням коштів від реалізації риби у порядку встановленому законом.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя Золотоніського
міськрайонного суду ОСОБА_1