Справа № 712/9466/21
Провадження № 1-кс/712/4732/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2021 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 30 червня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000009, -

ВСТАНОВИВ:

31серпня 2021 року адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_6 звернулася до суду із указаною скаргою, в якій просить скасувати повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 від 30.06.2021 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 04.02.2021; зобов`язати слідчого, прокурора у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 04.02.2021 або компетентну посадову особу Черкаської окружної прокуратури чи Черкаської обласної прокуратури вчинити діїщодо виключення з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей у кримінальному провадженні №0000009 від 04.02.2021 року про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 191 КК України.
В обґрунтування скарги посилається на те, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009 від 04 лютого 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 191 КК України.

30 червня 2020 року ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 191 КК України, - розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Вказане повідомлення про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 191 КК України, на думу адвоката, є незаконним та ґрунтується лише на припущеннях органу досудового розслідування та вручене з порушенням процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, без достатніх доказів на підтвердження обставин інкримінованого діяння, у повідомленні про підозру відсутні, підтвердженні доказами, фактичні обставини, які б вказували на наявність складу інкримінованих ОСОБА_6 злочинів.

У змісті повідомлення про підозру ОСОБА_6 відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, яким би передувала безсумнівна система належних до справи, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи, яка б виключала сумніви щодо того, що 1) кримінальне правопорушення справді відбулося; 2) кримінальне правопорушення вчинене підозрюваною особою; 3) діяння підозрюваної особи містить склад конкретного кримінального правопорушення; 4) відсутні обставини, які виключають її відповідальність, що передбачає ст. 277 ч. 1 п. 6 КПК України.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у тому, що він не вчинив жодних дій щодо перевірки особисто чи через підлеглих працівників середньої ринкової вартості матеріалів з метою досягнення економії бюджетних коштів , їх цільового використання, ефективності і результативності , маючи на це можливість відповідно до розділу 3 « Права департаменту», тобто маючи реальну змогу виявити таким чином недоліки у проектно-кошторисній документації, скласти акт з їх переліком чи висунути вимогу ПП « Будівельник Черкаси - проект» безоплатно переробити проектно-кошторисну документацію, не зробив цього». В той же час, серед переліку повноважень департаменту житлово комунального комплексу Черкаської міської ради та самого директора департаменту відсутні повноваження, на які посилається орган досудового розслідування - отримати від органів виконавчої влади, підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності, інформацію про середньоринкову вартість матеріалів.

Крім цього, відповідно до Положення, до повноважень та прав директора департаменту житлово комунального комплексу Черкаської міської ради не входить збір інформації про середньоринкову вартість матеріалів будівництва, які використовуються під час здійснення ремонту об`єктів вуличної інфраструктури, а також на здійснення перевірки проектно кошторисної документації, після проведення експертизи кошторисної частини проектно кошторисної документації на об`єкти будівництва.

Тобто, повноваження у виявленні в проектно-кошторисній документації на будівництво відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил, чинним законодавством, а саме ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560, та ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво», покладено на експертну організацію.

Крім цього, відповідно до ч. 6 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об`єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами.

13.02.2020 між департаментом житлово комунального комплексу Черкаської міської ради (Замовник) та ПП «Будівельник Черкаси проект» (Виконавець) були укладені ряд договорів на виготовлення проектно- кошторисної документації, серед яких:

- договір підряду №8/2020 на проектно-вишукувальні роботи по об`єкту «Капітальний ремонт вул. Новопречистенська (тротуар, парна сторона, від вул. Гоголя до вул. Благовісна) в м. Черкаси»;

- договір підряду №15/2020 на проектно-вишукувальні роботи по об`єкту «Капітальний ремонт вул. Надпільна (тротуар, непарна сторона, від вул. Пастерівська до вул. Кривалівська) в м. Черкаси»;

17.02.2020 між департаментом житлово комунального комплексу Черкаської міської ради (Замовник) та ПП «Будівельник Черкаси проект» (Виконавець) були укладені ряд договорів на виготовлення проектно- кошторисної документації, серед яких:

- договір підряду №6/2020 на проектно-вишукувальні роботи по об`єкту «Капітальний ремонт вул. Гоголя (тротуар, парна сторона, від вул. В.Чорновола до вул. Ю.Іллєнка) в м. Черкаси».

28.08.2020 між департаментом житлово комунального комплексу Черкаської міської ради (Замовник) та ПП «Будівельник Черкаси проект» (Виконавець) були укладені ряд договорів на виготовлення проектно- кошторисної документації, серед яких:

- договір підряду №17/2020 на проектно-вишукувальні роботи по об`єкту «Капітальний ремонт площі Слави».

Відповідно до розділу 1 «Предмет договору» вищевказаних договорів, Замовник доручає, а виконавець зобов`язується по об`єктах виконати: вишукувальні роботи (інженерно-геодезичні); проектні роботи; подати і отримати на розроблену проектно кошторисну документацію позитивний звіт експертизи (кошторисної частини проекту). Збір вихідних даних, необхідних для проектування, проводить Виконавець. Погодження розробленої документації у відповідних службах міста проводить Виконавець.

Тобто, відповідно до умов вищевказаних договорів всі дані, які містяться в проектно кошторисній документації, в тому числі ціни на матеріальні ресурси, зазначалися за інформаціює ПП «Будівельник Черкаси-проект».

Чинним законодавством передбачена можливість визначення (перевірки) якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил.

Тобто, коли в процесі здійснення експертизи кошторисної частини проектної документації виявлено значне перевищення передбачених в кошторисах цін на ті чи інші будівельні вироби (обладнання) регіональних цін, проектувальником і замовником будівництва в обов`язковому порядку надаються підтверджуючі матеріали щодо застосування їх у проекті за такими ціновими та технічними характеристиками.

Враховуючи, що ПП «Будівельник Черкаси-проект» була надана департаменту департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради проектно-кошторисна документація по вищевказаних об`єктах будівництва разом із експертним звітом в якому зазначалось, що «За результатами розгляду кошторисної документації встановлено, що зазначена документація, яка враховує обсяги робіт, передбачені робочим проектом, складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», та від департаменту ЖКК Черкаської міської ради не вимагалися матеріали для обґрунтування проектних рішень, то відомості (в тому числі і ціни на матеріальні ресурси), передбачені в кошторисній частині проектно-кошторисної документації, що пройшла державну експертизу, являлись такими, що відповідають вимогам вищевказаного ДСТУ.

В матеріалах кримінального провадження відсутні будь які докази на підтвердження наявності причинного зв`язку між діянням ОСОБА_6 та наслідками у вигляді матеріальних збитків з огляду на те, що проектно кошторисна документація в якій містилась інформація про вартість матеріальних ресурсів, які необхідно застосовувати при проведенні капітального ремонту об`єктів вуличної інфратсруктури (в тому числі вартість кв.м. плитки бетонної тротуарної фігурної товщиною 60 мм (Старе місто), була складена ПП «Будівельник Черкаси-проект», та перевірена і затверджена, шляхом надання позитивного експертного звіту, експертною організацією ТОВ «Перша Будівельна Експертиза» Черкаська філія, на яку покладено обов`язок у виявленні в проектно-кошторисній документації на будівництво відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил.

В данному випадку підготовлена ПП «Будівельник Черкаси-проект» проектно кошторисна документація на вищевказані об`єкти будівництва перевірялась експертною установою ТОВ «Перша Будівельна Експертиза» Черкаська філія, на яку чинним законодавством, а саме ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560, та ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво», покладено обов`язок її перевірки шляхом виявлення в проектно-кошторисній документації на будівництво відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил.

Крім цього, відповідно до ст. 191 КК України, зловживання службовим становищем як спосіб заволодіння чи розтрати майна означає, що особа порушує свої повноваження і використовує організаційно-розпорядчі або адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби для незаконного і безоплатного обертання чужого майна

Враховуючи, що до повноважень директора департаменту житлово- коммунального комплексу Черкаської міської ради не входить перевірка особисто чи через підлеглих працівників середньої ринкової вартості матеріалів, які вказані в проектно кошторисній документації, особи які розробляли та перевіряли проектно кошторисну документацію на вищевказані об`єкти будівництва не являються підлеглими директора департаменту житлово- коммунального комплексу Черкаської міської ради, тому в данному випадку відсутня кваліфікуюча ознака зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Основним доказом на якому грунтується повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 191 КК України, являються висновки експертів за результатами проведення судових товарознавчих експертиз.

Так, відповідно до вказаних висновків експерта ринкова вартість плитки бетонної тротуарної фігурної товщиною 60 мм (Старе місто), використаної в ході виконання робіт по вищевказаних об`єктах будівництва могла становити 230,33 грн./м кв., в той час як в проектно кошторисній документації та актах приймання виконаних будівельних робіт використано плитку бетонну тротуарну фігурну товщиною 60 мм (Старе місто), вартістю 363,1 грн./м кв.

Вказані висновки експерта базуються на трьох листах від ПП «Деметра Плюс», ПП «Добробут Черкаси» (КВЕД: будівництво житлових і нежитлових будівель), та ТОВ «Круг-Будкомплект» в яких зазначена вартість плитки.

За ринкових умов господарювання можуть застосовуватися різноманітні методи ціноутворення. Будь-який підприємець установлює ціну на свій товар і використовує її як засіб досягнення поставлених цілей і один з елементів своєї конкурентної політики.

Відповідно до Закону України «Про торгово промислові палати в Україні» - торгово-промислова палата є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, яка об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання. У межах своїх повноважень визначає ринкову вартість товарів (послуг) на внутрішньому ринку України (довідково-інформаційні дані).

Відповідно до експертного висновку № О-653 від 12.07.2021 року Черкаської торгово промислової палати, ринкова вартість плитки тротуарної «Старе місто» товщиною 60 мм, сірого кольору, станом на березень 2020 року, квітень 2020 року та вересень 2020 року, складає 370 грн./кв.м.

Тобто, середньоринкова вартість в Черкаській області плитки бетонної тротуарної фігурної товщиною 60 мм (Старе місто), сірого кольору, станом на дати, які вказані в повідомленні про підозру становила 370 грн/кв.м., що являється навіть більшою сумою, аніж зазначена в проектно кошторисній документації та актах приймання виконаних будівельних робіт (363, 1 грн/кв.м.).

Враховуючи вищевказане, відсутні підстави вважати, що Черкаській міській раді завдано збитків, а отже матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди, на цій підставі повідомлення про підозру є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримала скаргу із викладених у ній підстав.

Прокурори ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення скарги, посилаючись на її необґрунтованість зазначили, що на час повідомлення ОСОБА_6 про підозру було зібрано достатньо доказів, які давали б підстави зробити висновок про його причетність до інкримінованих йому злочинів.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.
Стаття 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.

Так, згідно ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Частинами 1, 2 ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Пунктом 16 ч. 3 ст. 42 КПК України надано право підозрюваному оскаржувати рішення, дії та бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. «Офіційне тлумачення положення частини третьої статті 62, відповідно до якого обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, див. в Рішенні Конституційного Суду № 12-рп/2011 від 20.10.2011р.» У разі скасування вироку суду як неправосудного держава відшкодовує матеріальну і моральну шкоду, завдану безпідставним засудженням.

Згідно ст. 110 КПК України, зазначено, що процесуальним рішенням є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, які приймаються в формі постанови з наявністю чіткого переліку вимог. Окремо також в згаданій статті зазначено, що обвинувальний акт також є процесуальним рішенням. Порівнявши ст. ст. 110, 277 КПК України, які ставляться законодавцем до процесуального рішення у формі постанови та до повідомлення про підозру у зв`язку із чим повідомлення про підозру є процесуальною дією, а не процесуальним рішенням.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Виходячи із зазначеного вище, слідчий, прокурор зобов`язані здійснювати повідомлення про підозру належним чином в порядку ст. 278 КПК України.

Статтею 9 КПК України, закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Положення ч. 2 ст. 8 КПК України зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі Суд), який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція), що стала частиною національного законодавства.

Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю.

Стаття 13 Конвенції встановлює, що кожен, чиї права та свободи, визнані в Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Так, відповідно до ст. 277 КПК України, повідомлення має містити: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Згідно з принципом презумпції невинуватості всі сумніви по справі, якщо вичерпані можливості їх усунення, повинні тлумачитись і вирішуватись на користь підозрюваного (обвинуваченого). Для повідомлення особі про підозру потрібна система неспростовних доказів, які вказують на наявність в діях конкретного складу злочину.

З огляду на те, що поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", слідчим суддям слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A). Однак вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі "Чеботарі проти Молдови", № 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)".

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Положення кримінально-процесуального законодавства не містять визначення змісту поняття «підозра», проте системний аналіз змісту норм КПК України свідчить, що підозра є складовим елементом процедури притягнення до кримінальної відповідальності, оскільки саме з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення розпочинається кримінальне переслідування такої особи (п. 14 ч. 1 ст. 3 КПК України). Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так згідно з практикою ЄСПЛ «підозра» є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України являє собою твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод за тлумаченням ЄСПЛ вміщено концепцію терміну «кримінальне обвинувачення», яка характеризується скоріше матеріальним, аніж формальним характером (справа «Девеєр проти Бельгії», рішення від 27.02.1980р., скарга №6903/75). У справі «Еклє проти Федеративної Республіки Німеччини» (рішення від 15.07.1982р, скарга №8130/78) ЄСПЛ констатував, що кримінальне обвинувачення може бути визначене як «офіційне повідомлення особи компетентним органом про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення». Розвиваючи зазначену концепцію ЄСПЛ у справі «Фоті та інші проти Італії» (рішення від 10.12.1982р.) навів ширше витлумачення цього визначення, включивши до нього також «інші підстави, що підтверджують це звинувачення, і які можуть спричинити серйозні наслідки, що можуть ускладнити становище підозрюваного». Комісія та Суд визнали, що такими підставами, які можуть спричинити серйозні наслідки, можуть бути видача ордеру на арешт, обшук приміщення чи особистий обшук.

З огляду на вищезазначене, підозра є певним етапом обвинувачення, оскільки під час підозри висувається припущення про можливе скоєння особою кримінального правопорушення, а відтак має відповідати загальним вимогам, які характеризують зміст обвинувачення. Враховуючи, що підозра є припущенням про вчинення конкретною особою кримінального правопорушення, то існування підозри нерозривно пов`язане із наявністю підозрюваного.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (частини п`ята статті 9 КПК України). За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт с) пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Системний аналіз норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини дозволяє дійти висновку про те, що КПК України оперує поняттями, які відповідають кільком різним стандартам доказування (переконання) - стандарт "обґрунтованої підозри", переконання (доведення) "поза розумним сумнівом", стандарти "достатніх підстав (доказів)" тощо.

Стандарти "достатніх підстав (доказів)" використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілей прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. При цьому вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (статті 157, 163, частина п`ята статті 234, 260 КПК України та інші), так і слідчими, прокурорами (статті 134, 271, 276 КПК України та інші).

Отже, повідомлення про підозру на підставі пункту 3 частини першої статті 276 КПК України передбачає дотримання стандарту «достатніх підстав (доказів)».

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Таким чином, під час розгляду скарги на повідомлення про підозру слідчий суддя повинен оцінити достатність і належність доказів стосовно того, чи досягнуто стороною обвинувачення стандарту переконання «достатність доказів» для цілей повідомлення про підозру. Наявність достатніх доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення повинна досягати мінімального рівня відповідного стандарту доказування (переконання).

З огляду на те, що поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, N 182). Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Судом встановлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009 від 04 лютого 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 191 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_6 , будучи директором департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради, тобто службовою особою в розумінні ч. 3 ст. 18 КК України, будучи знайомим з ОСОБА_7 , який відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 18.02.2020 зареєстрував організаційно-правову форму господарювання, тобто набув правовий статус фізичної особи-підприємця, і тим самим отримав юридичний статус для здійснення підприємницької діяльності з визначеним видом діяльності будівництво доріг та автострад, маючи тривалі тісні зв`язки з останнім внаслідок заснування у 2008 році ним разом з матір`ю ОСОБА_6 ОСОБА_8 , батьком ОСОБА_6 ОСОБА_6 , та колишньою дружиною ОСОБА_6 - ОСОБА_9 ПП «Коваль ВН», керівником якого до 2016 року був сам ОСОБА_6 та яке було зареєстроване за місцем його реєстрації, а саме: за адресою: АДРЕСА_1 , достовірно знаючи про те, що рішенням Черкаської міської ради від 27.01.2020 № 2-5678 затверджено Програму соціально-економічного і культурного розвитку міста Черкаси на 2020 2022 роки, відповідно до якої на проведення капітальних ремонтів вулиць міста Черкаси передбачено виділення бюджетних коштів у значних розмірах, в тому числі на об`єкти: «Капітальний ремонт вул. Вернигори (тротуар, парна сторона, від вул. Смілянської до будинку № 20 по вул. Вернигори, 20) в м. Черкаси» 262 тис. грн., «Капітальний ремонт вул. Новопречистенська (тротуар, парна сторона, від вул. Гоголя до вул. Благовісна) в м. Черкаси» 450 тис. грн., «Капітальний ремонт вул. Гоголя (тротуар, парна сторона, від вул. В. Чорновола до вул. Ю. Іллєнка) в м. Черкаси» 1 700 тис. грн., «Капітальний ремонт вул. Надпільна (тротуар, непарна сторона, від вул. Пастерівська до вул. Кривалівська) в м. Черкаси» 800 тис. грн., діючи в інтересах ОСОБА_7 , зловживаючи своїм службовим становищем розтратив на його користь бюджетні кошти у великих розмірах, а саме в загальній сумі 465 530, 46 грн.

30 червня 2020 року старшим слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , за погодженням із прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 191 КК України, - розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Так, відповідно до пред`явленого повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 , зокрема, підозрюється у тому, що він «… не вчиняючи жодних дій щодо перевірки особисто чи через підлеглих працівників середньої ринкової вартості матеріалів з метою досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності, маючи на це можливість відповідно до розділу 3 «Права департаменту» Положення, а саме: отримати від органів виконавчої влади, підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності, інформацію про середньоринкову вартість матеріалів, тобто маючи реальну змогу виявити таким чином недоліки у проектно-кошторисній документації, скласти акт з їх переліком та висунути вимогу ПП «Будівельник Черкаси-проект» безоплатно переробити проектно-кошторисну документацію, не зробив цього.»

Між тим, серед переліку повноважень Департаменту житловокомунального комплексу Черкаської міської ради та самого директора департаменту відсутні повноваження, на які посилається орган досудового розслідування - отримати від органів виконавчої влади, підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності, інформацію про середньоринкову вартість матеріалів.

Крім цього, відповідно до Положення, до повноважень та прав директора департаменту житлово комунального комплексу Черкаської міської ради не входить збір інформації про середньоринкову вартість матеріалів будівництва, які використовуються під час здійснення ремонту об`єктів вуличної інфраструктури, а також на здійснення перевірки проектно кошторисної документації, після проведення експертизи кошторисної частини проектно кошторисної документації на об`єкти будівництва.

Слід зазначити, що повноваження у виявленні в проектно-кошторисній документації на будівництво відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил, чинним законодавством, а саме ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560, та ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво», покладено на експертну організацію.

Крім цього, відповідно до ч. 6 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об`єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами.

У випадках коли в процесі здійснення експертизи кошторисної частини проектної документації виявлено значне перевищення передбачених в кошторисах цін на ті чи інші будівельні вироби (обладнання) регіональних цін, проектувальником і замовником будівництва в обов`язковому порядку надаються підтверджуючі матеріали щодо застосування їх у проекті за такими ціновими та технічними характеристиками.

Враховуючи, що ПП «Будівельник Черкаси-проект» була надана департаменту департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради проектно-кошторисна документація по вищевказаних об`єктах будівництва разом із експертним звітом в якому зазначалось, що «За результатами розгляду кошторисної документації встановлено, що зазначена документація, яка враховує обсяги робіт, передбачені робочим проектом, складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», та від департаменту ЖКК Черкаської міської ради не вимагалися матеріали для обґрунтування проектних рішень, то відомості (в тому числі і ціни на матеріальні ресурси), передбачені в кошторисній частині проектно-кошторисної документації, що пройшла державну експертизу, являлись такими, що відповідають вимогам вищевказаного ДСТУ.

Зміст пред"явленої підозри ОСОБА_6 не містить підтвердження наявності причинного зв`язку між діянням ОСОБА_6 та наслідками у вигляді матеріальних збитків з огляду на те, що проектно кошторисна документація в якій містилась інформація про вартість матеріальних ресурсів, які необхідно застосовувати при проведенні капітального ремонту об`єктів вуличної інфратсруктури (в тому числі вартість кв.м. плитки бетонної тротуарної фігурної товщиною 60 мм (Старе місто), була складена ПП «Будівельник Черкаси-проект», та перевірена і затверджена, шляхом надання позитивного експертного звіту, експертною організацією ТОВ «Перша Будівельна Експертиза» Черкаська філія, на яку покладено обов`язок у виявленні в проектно-кошторисній документації на будівництво відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил.

А тому, особі не може ставитися в провину службова недбалість тоді, коли підготовлені товариством документи перевірялися і затверджувалися державним органом».

В данному випадку підготовлена ПП «Будівельник Черкаси-проект» проектно кошторисна документація на вищевказані об`єкти будівництва перевірялась експертною установою ТОВ «Перша Будівельна Експертиза» Черкаська філія, на яку чинним законодавством, а саме ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560, та ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво», покладено обов`язок її перевірки шляхом виявлення в проектно-кошторисній документації на будівництво відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил.

Враховуючи указані вище обставини, що є самостійною підставою для задоволення скарги, слідчий суддя не вбачає необхідності надавати оцінку іншим доводам скарги.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що у даному випадку відсутня наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 191 КК України при обставинах, зазначених в повідомлені про підозру від 30 червня 2021 року. Тому вказане процесуальне рішення є передчасним та таким, що підлягає скасуванню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 277, 278, 303, 304, 307, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на повідомлення про підозру від 30 червня 2021 року у кримінальному провадженні №0000009 задовольнити.
Скасувати повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 від 30.06.2021 року у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000009 від 04.02.2021 року .
Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні №0000009 або компетентну посадову особу Черкаської окружної прокуратури вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей у кримінальному провадженні №0000009 від 04.02.2021 року про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2,3 ст. 191 КК України.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали виготовлений 14 вересня 2021 р.
Слідчий суддя ОСОБА_1