Ухвала
Іменем України
12 лютого 2021 року

м. Київ
Справа № 661/2173/19
Провадження № 51-305 ск 21
Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року про повернення апеляційної скарги,
встановила:
Ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 23 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_6 щодо вирішення питання про розстрочку несплаченої суми штрафу.
На вказану ухвалу захисник ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу.
Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року відмовлено захиснику ОСОБА_4 в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали місцевого суду, як пропущеного ним без поважної причини.

У касаційній скарзі захисник порушує питання про скасування ухвали суду апеляційної інстанції.
В обґрунтування своїх вимог скаржник посилається на те, що строк апеляційного оскарження для нього повинен обчислюватися не з дня оголошення судового рішення, а з моменту, коли він отримав копію ухвали місцевого суду, а саме з 01 жовтня 2020 року.
Перевіривши доводи касаційної скарги та долучені до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Так, згідно п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана протягом 7 днів з дня її оголошення.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 395 КПК, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Таким чином, ст. 395 КПК розмежовує строки апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції для осіб, які викликалися судом, та ухвали, постановленої судом без виклику особи, яка її оскаржувала. Для особи, яка оскаржує ухвалу суду першої інстанції, постановлену за її викликом, але без її участі, кримінальне процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку апеляційного оскарження ухвали місцевого суду з моменту її оголошення, а не з часом отримання копії судового рішення.
Оскільки розгляд Новокаховським міським судом Херсонської області проводився з викликом сторін, однак захисник та його підзахисний подали заяви, в яких просили розглянути вказане клопотання за їх відсутності, тому в даному випадку згідно п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК строк апеляційного оскарження обчислюється з дня постановлення ухвали, незалежно від того чи були вони присутніми під час її оголошення.
Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Враховуючи те, що захисник пропустив строк апеляційного оскарження ухвали місцевого суду, а обставини на які він посилається в клопотанні про поновлення цього строку, не визнані поважними причинами пропуску, оскільки не відповідають вимогам ч. 3 ст. 395 КПК, апеляційний суд обґрунтовано повернув захиснику його апеляційну скаргу. Адже, починаючи з 24 вересня по 30 вересня 2020 року включно, як засуджений ОСОБА_5 , так і його захисник ОСОБА_4 мали право та можливість своєчасно подати апеляційну скаргу про перегляд ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку, проте своїм процесуальним правом не скористалися.
На думку колегії суддів апеляційного суду, дії захисника не були спрямовані на своєчасне оскарження ухвали місцевого суду, крім того останній не надав доказів того, що протягом встановленого строку на оскарження він не мав об`єктивної можливості вчасно подати апеляційну скаргу.
Також, непереконливими Суд вважає доводи захисника ОСОБА_4 про неможливість своєчасно звернутись до суду з апеляційною скаргою через необізнаність з мотивами прийнятого рішення слідчим суддею.
Так, Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у своїй постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470 кмо 18) зробила висновок про те, що у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення вказане за їхнім клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.
Проте, захисник ОСОБА_4 звернувшись до апеляційного суду не навів вищевказаної причини у своєму клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді. За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали Новокаховського міського суду Херсонської області від 23 вересня 2020 року, адже не знайшов підстав для його поновлення.
Ухвала апеляційного суду належним чином вмотивована та відповідає вимогам
ст. 419 КПК.
Таким чином, оскільки з касаційної скарги захисника не вбачається підстав для її задоволення, то у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року про повернення апеляційної скарги.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_7 ОСОБА_2 ОСОБА_3