Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/4619/20
Провадження № 1-кп/644/374/21
УХВАЛА
Іменем України

20 травня 2021 року.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження № 0000654 від 08 березня 2020 року по обвинуваченню:

ОСОБА_6 , 1984 року народження,

ОСОБА_6 , 1985 року народження,

ОСОБА_5 , 1984 року народження,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з обвинувальним актом, складеним у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на шістдесят днів. Клопотання мотивовано тим, що на теперішній час по кримінальному провадженню у відношенні обвинуваченого продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування обвинуваченого від суду, незаконного психологічного та навіть фізичного впливу на потерпілу та свідків, а також вчинення обвинуваченим нового злочину, і застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити судовий розгляд кримінального провадження.

Обвинувачений проти клопотання прокурора заперечував, звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу, обраного у відношенні нього, на більш м`який цілодобовий домашній арешт з використанням електронних засобів контролю, а в разі відмови у задоволенні цього клопотання, просив зменшити йому розмір застави до 20-ти прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.

Клопотання обвинуваченого вмотивовано тим, що він вже більше року тримається під вартою, в своєму клопотанні прокурор не зазначив, чому саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не зможе запобігти всім зазначеним у клопотання ризикам і які обставини виправдовують тримання його під вартою упродовж 13 місяців. Під час допиту потерпіла пояснила, що під час вчинення злочину вона його не бачила, а лише здогадується, що він приймав у ньому участь. Він не є заможною людиною, родичів в Україні не має, тому не може внести встановлену судом заставу в 50-т прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб. З урахуванням вилучених у обвинувачених при затриманні та внесених іншими обвинувачених в якості застави грошових коштів, які вже загалом перевищують суму позовних вимог потерпілої та забезпечують повне відшкодування заподіяної шкоди, зменшення встановленого йому розміру застави є можливим. Інші обвинувачені, які внесли заставу і перебувають на волі, не ухиляються від суду, прибувають у кожне судове засіданні, і він також гарантує своє прибуття в судове засідання.

Захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора заперечувала, клопотання свого підзахисного підтримала.

Вислухавши прокурора, обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника, оцінивши надані сторонами докази, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, підстави для задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 відсутні. До такого висновку суд дійшов виходячи з наступного…

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.04.2020 року у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання їх під вартою. Ухвалою того ж суду від 01.04.2021 дію запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого продовжено до 30.05.2021, зазначений строк спливає.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених частиною першою даної статті. Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу повинен врахувати всі обставини, які можуть вплинути на вид обраного запобіжного заходу.

З урахуванням вимог ч. 5 ст. 9 КПК України судом при вирішенні питання про запобіжний захід враховується практика Європейського суду з прав людини, згідно якоїсама по собі тяжкість інкримінованого правопорушення не може бути підставою для обрання чи продовження дії запобіжного заходу, але, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначений Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, про що викладено правову позицію в рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції».
На підставі наявних матеріалів судового провадження суд вбачає наявним у кримінальному провадженні ризик того, що, перебуваючи на волі, обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, при цьому обґрунтованість цього ризику полягає в тому, що можливість призначення йому за вчинення кримінального правопорушення покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років може викликати загрозу їх втечі, про що також викладено правову позицію в рішенні ЕСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії».
Дані про особу обвинуваченогоОСОБА_5 , який є громадянами іншої держави, постійного зареєстрованого місця проживання в Україні не має, не працює, сім`ї та утриманців на території України не має, після вчинення інкримінованого кримінального правопорушення залишив місце його вчинення, у своїй сукупності свідчать про відсутність у обвинуваченого стійких соціальних зв`язків і можливість зміни ним місця тимчасового проживання з метою ухилення від суду.
Також, у кримінальному провадженні є наявним ризик можливого вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки легальних джерел доходів він не має, обвинувачується у вчиненні за попередньою змовою групою осіб тяжкого злочину, що у своїй сукупності свідчить про підвищену суспільно небезпечну поведінку обвинуваченого.
На теперішній час в судовому засіданні допитана лише потерпіла, свідки обвинувачення не допитані, тому ризик можливого незаконного впливу на них з боку обвинуваченого продовжує зберігатися.
На підставі наведеного суд дійшов висновку, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для обрання у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою не перестали існувати, і продовжують зберігатися, а саме: існує ризик того, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, і застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі у вигляді цілодобового домашнього арешту, не зможе запобігти цим ризикам і забезпечити можливість судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 4 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. При цьому, розмір застави визначається суддею з урахуванням ступеня тяжкості злочину, характеру вчиненого злочину, даних про особу обвинуваченого, його майнового становища.

Суд вважає, що застава у розмірі 20-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за попередньою змовою групою осіб, покладених на нього обов`язків, і тому не вбачає підстав для зменшення розміру встановленої обвинуваченому застави, тим більше, що цей розмір був раніше судом вже зменшений.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 199 202, 309, 334 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на шістдесят днів, а саме: до 18 липня 2021 року.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт і зменшення розміру застави відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а обвинуваченим, який утримується під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1