УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2021 року м. Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваної ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, українки, з вищою освітою, працює в КП «Бучабудзамовник», заміжня, на утриманні якої перебуває одна неповнолітня дитина, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

у кримінальному провадженні №0000077, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 25.03.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

30.06.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме: у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів та внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

В клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність підозрюваної ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих їй дій, що підтверджується, зокрема, рапортом оперуповноваженого УСР в Київській області ДСР НП України; протоколами оглядів від 11.05.2021; договорами підряду з капітального ремонту дорожнього покриття на території населених пунктів Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської обл.; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по АДРЕСА_3 »; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по АДРЕСА_3 »; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по АДРЕСА_3 »; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по АДРЕСА_3 », іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Крім того, зазначено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 12 років, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, знищити або спотворити речові докази, впливати на свідків, іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу до нього ніж домашній арешт.

Вважаючи, що інший більш м`який запобіжний захід не достатній для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий за погодженням з прокурором просить застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурори підтримали клопотання та просили застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання та зазначив, що підозра необгрунтована, доказів про вчинення нею будь-яких незонних дій не надано стороною обвинувачення, ризики відсутні та є лише припущеннями. Крім того, адвокатом зазначено, що підозрювана за місцем роботи характеризується позитивно, вона вже відсторонена від посади відповідно до Наказу №24-ОД від 01.07.2021 року, а також підозрювана виховує трьох дітей, один із яких неповнолітній та батько 79-ти років, який проживає разом із підозрюваною й потребує догляду, а тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_6 заперечувала щодо застосування відносно неї домашнього арешту та поклалась на розсуд суду.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим,щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення,був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, слідчим суддею в судовому засіданні встановлено, що у Слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 25.03.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

30.06.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме: у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів та внесені до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Обгрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 , та причетність підозрюваної до вчинення кримінальних правопорушень підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, зокрема, рапортом оперуповноваженого УСР в Київській області ДСР НП України; протоколами оглядів від 11.05.2021; договорами підряду з капітального ремонту дорожнього покриття на території населених пунктів Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської обл.; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по вул. Садова, 18, в с. Гаврилівка Київської обл.»; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по вул. Садова, 16, в с. Гаврилівка Київської обл.»; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по АДРЕСА_3 »; документами із системи електронних закупівель «Прозорро» щодо спрощеної закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт прибудинкової території житлового будинку комунальної власності по АДРЕСА_3 », іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 Рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п.32, Series A, N 182).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського Суду з прав людини, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Водночас, слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності та сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Так, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованих їй злочинів, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 могла вчинити інкриміновані їй правопорушення.

Відтак, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження в їх сукупності слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Поряд з цим, аналізуючи зазначені слідчим та прокурорами ризики, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_6 , яка раніше не судима, усвідомлюючи міру можливого покарання за вчинене нею кримінальне правопорушення, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також може незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_6 , а також обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують особу підозрюваної.

Водночас, відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 вже відстронена від посади відповідно до Наказу №24-ОД від 01.07.2021 року, вона виховує трьох дітей, один із яких неповнолітній, а також на її утриманні перебуває батько 79-ти років, який проживає разом із підозрюваною та потребує догляду.

Разом з тим, прокурорами у судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваної ОСОБА_6 не зможе запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Водночас, враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_6 , яка на даний час відсторонена від посади, виховує трьох дітей, один із яких неповнолітній та на утриманні якої батько 79-ти років, який проживає разом із підозрюваною та потребує догляду, слідчий суддя вважає за доцільне обмежитися забороною залишати місце проживання у певний період доби (з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби), з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а тому клопотання підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 186, 194, 196, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000077, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби у межах строку досудового розслідування, тобто до 29.08.2021 включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під розпис повідомити про покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у даному кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1