Справа № 713/233/16-к
Провадження №1-о/713/1/21
УХВАЛА
іменем України

15.04.2021 м. Вижниця
Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 перевіривши на відповідність вимогам ст.462 КПК України заяву засудженого ОСОБА_2 , про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Вижницького районного суду Чернівецької області від 16.06.2016 року по справі №713/233/16-к,

УСТАНОВИВ:

14.04.2021 року на електронну адресу суду надійшла заява засудженого ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Вижницького районного суду Чернівецької області від 16.06.2016 року по справі №713/233/16-к.

Засуджений ОСОБА_2 посилається на наявність нововиявлених обставин, визначених п.4 ч.2 ст.459 КПК України, тобто наявність інших обставин, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Стверджує, що нововиявленими обставинами є обставини які не були відомі під час ухвалення вироку, зокрема:

- суду не було відомо про те, що він розлучений та в шлюбі є неповнолітня дитина, на утримання якої на підставі рішення Кельменецького районного суду Чернівецької області зобов`язаний сплачувати аліменти, і це є пом`якшуючою покарання обставиною;

- судом суттєво порушено вимоги кримінального процесуального законодавства України, Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та інших законів України.

Тому вважає, що вирок Вижницького районного суду від 16.06.2016 року підлягає обов`язковому скасуванню з ухваленням нового справедливого судового рішення з дотриманням всіх вимог ст.ст.370, 374 КПК України та законодавства України.

Про наявність зазначених обставин дізнався 12.04.2021 року.

Перевіривши заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами на відповідність вимогам ст.462 КПК України суд дійшов до таких висновків.

Згідно з вимогами ст.459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 ст.459 КПК України визначено, що нововиявленими обставинами визнаються:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

2) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Зважаючи на вищезазначені норми Закону, нововиявлені обставини характеризуються: ознаками невідомості їх суду з причин, які від нього не залежать; істотність цих обставин для справи; наявність нововиявлених обставин у об`єктивній дійсності до постановлення вироку; неможливість виявлення цих обставин під час провадження у справі та постановлення вироку у зв`язку з невідомістю їх суду; відкриття цих обставин після вступу вироку у законну силу.

Обов`язковою умовою розгляду справи за нововиявленими обставинами відповідно до ч.2 ст.459 КПК України є те, що обставини, які наводяться як підстава для поновлення справи, повинні бути абсолютно новими, раніше невідомими суду, що у матеріалах справи не висвітлені і потребують окремого розслідування (розгляду).

Відповідно до вимог частин 2, 3 ст.464 КПК України, не пізніше наступного дня після надходження до суду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суддя перевіряє її на відповідність вимогам ст.462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами.

Положеннями частин 1-5 статті 462 КПК України передбачено такі вимоги до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами подається в письмовій формі.

У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування суду, до якого подається заява про перегляд; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає заяву, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; 4) обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; 5) обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду; 5-1) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 459 цього Кодексу; 5-2) клопотання про поновлення строку подання заяви; 6) перелік документів та інших матеріалів, які додаються.

Заява підписується особою, яка її подає. Якщо заяву подає захисник, представник потерпілого, то до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.

До заяви додаються копії заяви в кількості, необхідній для їх надіслання сторонам кримінального провадження та іншим учасникам судового провадження. Ця вимога не поширюється на особу, яка тримається під вартою.

Особа, яка подає заяву, має право додати до неї документи або копії документів, які мають значення для кримінального провадження і не були відомі на час ухвалення судового рішення.

Процедура перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами за своєю правовою природою не є повторним розглядом справи по суті, повторною апеляцією чи касацією, вона не передбачає нового встановлення фактичних обставин кримінального провадження та усунення суперечностей у доказах.

У цьому випадку суд лише перевіряє наявність передбачених у ч.2 ст.459 КПК обставин, на які учасники судового провадження посилаються як на нововиявлені, та надає оцінку тому, чи могли вказані обставини, що не були відомі суду на час розгляду справи, вплинути на правильність рішення суду, яке належить переглянути.

Таким чином вважаю, що заява засудженого ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, не відповідає вимогам ч.2 ст.462 КПК України, оскільки не містить:

- посилань на обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду;

- обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, передбачених п.4 ч.2 ст.459 КПК України.

Доводи, викладені в заяві засудженого ОСОБА_2 , зводяться до незгоди з вироком суду у зв`язку з неправильним застосуванням кримінального процесуального закону, що є підставою для оскарження вироку в апеляційному і касаційному порядку, а не є підставою для перегляду вироку за нововиявленими обставинами.

Передбачених законом обставин, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду на час ухвалення вироку, засудженим не наведено.

Крім того, частиною 3 статті 462 КПК України передбачено, що заява підписується особою, яка її подає.

Заява засудженого ОСОБА_2 , який відбуває покарання у виді позбавлення волі у ДУ «Сокирянська виправна колонія (№67)», надійшла 14.04.2021 року на електронну адресу Вижницького районного суду, тобто в електронній формі.

Наказом Державної судової адміністрації України від 22.12.2018 року №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» визначено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах). Місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року №30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми електронного суду.

Пунктами 1, 2 розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначено, що обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 року №247, у місцевих та апеляційних судах запроваджено в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Отже, надсилання процесуальних документів до Вижницького районного суду Чернівецької області в електронній формі передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за покликанням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Однак суд зауважує, що надіслання до суду в електронному вигляді заяви разом додатками має здійснюватися із використанням підсистеми «Електронний суд», а не у спосіб надіслання заяви на електронну адресу суду.

Тобто для можливості користування цим сервісом необхідно пройти процедуру ідентифікації та здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Суд зазначає, що відомості про формування засудженим заяви в підсистемі «Електронний суд», а також докази перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву із використанням підсистеми «Електронний суд» відсутні, що свідчить про використання ним непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Вижницького районного суду з даною заявою.

Аналогічна права позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 22.10.2020 року у справі №855/67/20, згідно з якою Верховний Суд з таких же підстав повернув апеляційну скаргу, подану до суду електронною поштою та з використанням електронного цифрового підпису, однак не через підсистему «Електронний суд».

Крім того, аналогічних висновків Верховний Суд також дійшов у інших ухвалах, а саме від 03.04.2020 року у справі №9901/92/20, від 15.07.2020 року у справі №520/5648/2020 та від 06.07.2020 року у справі №520/3974/2020.

При цьому, суд зазначає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через «Електронний кабінет», є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, наведеними, зокрема, в рішеннях від 28.05.1985 року у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» та від 13.02.2001 року у справі «Кромбах проти Франції», держава може встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20.05.2010 року в справі «Пелевін проти України» та від 30.05.2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, в тому числі щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Крім того, положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також встановлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Отож, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають, щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.

Суд звертає увагу на те, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки заявник має можливість звернутись до суду в порядку, визначеному Законом (в письмовій формі безпосередньо до суду чи через засоби поштового зв`язку, або в електронній формі через сервіс «Електронний суд»). Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання і розумних сумнів у не відповідності вимогам «якості» закону не виникає.

Установлено, що заява, яка містить в собі сканований підпис особи, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі №713/233/16-к від імені ОСОБА_2 подана не через електронний сервіс «Електронний суд», розміщений за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login та не в письмовій паперовій формі і не містить електронного цифрового підпису особи, що її подала.

Відтак, заява ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами всупереч положенням ч.3 ст.462 КПК України не підписана заявником.

Таким чином, подана засудженим ОСОБА_2 заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не оформлена з дотриманням вимог, передбачених ст.462 КПК України.

А дотримання вимог, встановлених ст.462 КПК України щодо змісту заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, має особливе процесуальне значення, оскільки від того, які доводи і мотиви викладені у заяві, залежать і наслідки кримінального провадження за цими нововиявленими обставинами.

Крім того, відповідно до положень ч.1 ст.461 КПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про ці обставини.

Установлено, що вирок відносно ОСОБА_2 був ухвалений Вижницьким районним судом 16.06.2016 року, а зі змісту поданої засудженим заяви вбачається, що про наявність обставин, які вважає підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами він дізнався 12.04.2021 року.

Тобто засуджений ОСОБА_2 фактично стверджує, що до 12.04.2021 року не знав і не міг знати, що був одружений та від шлюбу є неповнолітня дитина.

Однак до таких доводів засудженого суд відноситься критично і до увагу не приймає, а тому приходить до висновку, що ним пропущений встановлений ч.1 ст.461 КПК України строк звернення про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами і належним чином оформленого клопотання про поновлення строку подання заяви, засудженим не подано.

Частиною 3 ст.464 КПК України передбачено, що до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст.462 цього Кодексу, застосовуються правила ч.3 ст.429 цього Кодексу, зокрема заява з усіма доданими до неї матеріалами повертається заявнику.

Оскільки підстав для відкриття провадження за заявою засудженого ОСОБА_2 , про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами немає, заява із доданими до неї матеріалами підлягає поверненню засудженому.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.429 ч.3, 459, 461 ч.1, 464 ч.3 КПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Вижницького районного суду Чернівецької області від 16.06.2016 року по справі №713/233/16-к повернути засудженому ОСОБА_2 .

Копію ухвали разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати засудженому ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що повернення заяви не позбавляє особу права повторного звернення до суду з відповідними вимогами у встановленому законом порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1