справа №619/3355/21
провадження №1-кс/619/800/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2021 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 ХРУП №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000131 від 06.07.2021, за ознаками складу кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
08.07.2021 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 ХРУП №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000131 від 06.07.2021, за ознаками складу кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 296 КК України.
В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, 05.06.2021 близько 19:40, невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , з мотивів явної неповаги до суспільства, що супрововоджувалось особливою зухвалістю, вчинив хуліганські дії, а саме пошкодив паркан.

Відомості за даним фактом 06.07.2021 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000131, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

05.07.2021 під час проведення огляду місця події відкритої ділянки місцевості розташованої напроти домоволодіння АДРЕСА_2 , було виявлено та тимчасово вилучено: Сокиру з дерев`яною рукояткою, кинжал кустарного виробництва загальною довжиною 85 см.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вказані вище: сільськогосподарський диск діаметром 62 см, товщиною 3 мм. є тимчасово вилученим майном.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи те, що на даний момент виникла необхідність у проведенні по кримінальному провадженню судових експертиз, встановлення обставин, які слугуватимуть встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні та являтимуться доказовою базою по ньому, а також те, що вилучені предмети під час вищевказаного огляду місця події є тимчасово вилученим майном, для запобігання знищенню виявлених речових доказів, виникла необхідність в накладанні арешту на тимчасово вилучені предмети.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив клопотання розглядати у його відсутність та без застосування технічних засобів.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України суд вважає за можливе слухати справу без фіксування технічними засобами.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення підрозділом дізнання Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР № 0000131 від 06.07.2021, за ознаками складу кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 296 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь -якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що дізнавач довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 1 ст. 401 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 ХРУП №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000131 від 06.07.2021, за ознаками складу кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 296 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучено 05.07.2021 в ході огляду місця події, а саме: сокиру з дерев`яною рукояткою, кинжал кустарного виробництва загальною довжиною 85 см.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1