Справа № 369/4234/21
Провадження №1-кс/369/833/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000419 від 30.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням встановлено , що 29.03.2021, близько 23 години 40 хвилин (більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_4 , перебуваючи на проізжій частині загального користування, по АДРЕСА_1 , поблизу будинку номер 76, тобто знаходячись у громадському місці, грубо порушуючи громадський порядок, із мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, яка виразилися в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок та пересування громадян, безпричинно, за допомогою предмета, ззовні схожого на вогнепальну зброю, а саме рушницю, задля залякування оточуючих, умисно здійснив два прицільних постріли: один в напрямку ОСОБА_8 , а інший у напрямку пробігаючої собаки.

30.03.2021 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а самев грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю (хуліганство), вчиненому із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

Вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколом обшуку, протоколами допиту свідків та іншими матеріалами в сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення (злочину), тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Даний злочин згідно ст. 12 КК України класифікується як нетяжкий, так як санкція ч. 4 ст. 296 КК України передбачає покарання за його вчинення у вигляді, позбавлення волі на строк від трьох до семи років що відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України дає підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Реальним є ризик того, що підозрюваний переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання з метою переховуватися від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на потерпілого, свідків та інших осіб у даному кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання потерпілих та свідків, з яких більшість проживає з ним по-сусідству, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань. Крім того, на даний час в органу досудового розслідування є необхідність у проведенні ряду слідчих (розшукових) дій, встановити всіх осіб, які можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, а тому існує реальний ризик того, що ОСОБА_4 перебуваючи на свободі, буде здійснювати вплив на останніх із метою надання неправдивих показань.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, необхідно зазначити, що він не має постійного джерела доходів для забезпечення своїх матеріальних потреб та не має міцних соціальних зв`язків.

Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, аніж домашній арешт не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 ..

Під час судового засідання прокурор вимоги клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 , та його захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши пояснення підозрюваного, та його захисників, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме вагомість наявних доказів, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід задовольнити.
Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184,193,194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000419 від 30.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Київ, офіційного не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його проживання АДРЕСА_1 , строком на 59 діб, а саме до 28 травня 2021 року (включно).
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22:00 годин до 07:00 годин наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
В решті вимог відмовити.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено 05.04.2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1