Справа № 206/5493/19
Провадження № 1-кп/206/35/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2021 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участі секретаря с/з ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Дніпро справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на посаді електрослюсаря «Придніпровська ТЕС», зареєстрованого та який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, -
за участю правопорушника: ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

29.03.2021 о 12 год. 33 хв., гр. ОСОБА_3 перебуваючи в залі судових засідань №1 Самарського районного суду м. Дніпропетровська під час судового засідання по кримінальному провадженню відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000072 від 18.04.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, не підкорявся розпорядженню головуючого та порушував порядок під час судового засідання, що свідчить про явну зневагу до суду. Своїми діями вчинив, адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.
ОСОБА_3 , в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав в повному обсязі, просив суворо не карати.
Вислухавши пояснення ОСОБА_3 , ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до наступного.
Частиною 1 ст. 185-3 КУпАП, передбачена відповідальність за неповагу до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.
Згідно ст. 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.
Відповідно до ст. 50 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.
Як зазначено в п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007, №8 «Про незалежність судової влади» у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого коментованою статтею, полягає вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Кримінально-процесуальний та Цивільний процесуальний кодекси України, Кодекс адміністративного судочинства України та інші правові акти встановлюють певні правила поведінки у суді, які є обов`язковими для всіх учасників судового засідання.
Правопорушення передбачене даною статтею може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо.
Суб`єкт адміністративного проступку - особи, що є учасниками судового процесу.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Так з відео та аудіо запису судового засідання від 29.03.2021 вбачається, що під час судового засідання о 12 год. 33 хв. ОСОБА_3 , який є потерпілим по кримінальному провадженню відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000072 від 18.04.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, порушуючи визначений КПК України порядок під час судового засідання, що виразилось у гучних висловлюваннях на адресу учасників процесу, не підкорявся розпорядженню головуючого припинити ці дії, на зауваження та попередження головуючого не реагував, продовжував зазначені дії, що свідчить про явну зневагу до суду. Як наслідок головуючим у справі було оголошено перерву для вирішення питання про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 185-3 КУпАП.
Таким чином суд, дійшов висновку, що у діях ОСОБА_3 є наявність події та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185-3 КУпАП, а його вина в скоєнні даного адміністративного правопорушення доведена відеозаписом судового засідання та протоколом судового засідання від 29.03.2021.
Санкція частини 1 статті 185-3 КУпАП, тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Визначаючи розмір стягнення, передбачений санкцією ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, відповідно до ст. 33 цього Кодексу, враховуючи дані про особу ОСОБА_3 , характер вчиненого правопорушення, а також ступінь його вини в скоєнні правопорушення, та відношення до скоєного, суд вважає за необхідне накласти на нього стягнення у межах санкції статті за це правопорушення.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Роз`яснити ОСОБА_3 строки і порядок виконання постанови про накладення штрафу передбачені ч.1 ст. 307 КУпАП та наслідки примусового виконання постанови про стягнення штрафу передбачені ст. 308 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 40-1, 221, 280, 283, 284,185-3 ч. 1, 307,308 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 454,00 гривень.
Штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у зазначений вище строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку встановленому законом.
Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя ОСОБА_1