Житомирський апеляційний суд
Справа №935/306/21 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.170 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2021 року

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря: ОСОБА_5 ,
прокурора: ОСОБА_6 ,
власника майна: ОСОБА_7 ,
представника власника
майна: ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 10.02.2021 про відмову в задоволенні клопотання про накладання арешту на майно, -

встановила:
Згідно ухвали слідчого судді, до слідчого судді Коростишівського районного суду звернулася слідча з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що 07.02.2021 року, в період часу з 11 год. 40 хв. по 14 год. 10 хв. на відкритій ділянці місцевості Смолівецького лісництва, було виявлено зрізані дерева породи дуб в кількості 4 шт. з пнів зрубаних дерев було здійснено зрізи місця для дослідження з відповідним маркуванням, 1,2,3,4.

Відповідно до допиту свідка встановлено, що вище вказані дерева було зрізано ОСОБА_9 , який в подальшому з місця події зник.

В ході проведення розшукових заходів на території домоволодіння АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_10 виявлено колоди дерев породи «Дуб», які останній перевіз туди з місця незаконної порубки.

Так, під час обшуку від 07.02.2021 року в період часу з 14 год. 29 хв. 15 год. 33 хв. на території домоволодіння АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_7 , було виявлено та вилучено 12 колод породи дуб довжиною 3 м, 1) дерево діаметром 40 См; 1) дерево діаметром 36 см; 1) дерево діаметром 36 см; 1) дерево діаметром 32 см; 1) дерево діаметром 32 см; 1) дерево діаметром 31 см; 1) дерево діаметром 30 см; 1) дерево діаметром 30 см; 1) дерево діаметром 36 см; 1) дерево діаметром 28 см; 1) дерево діаметром 40 см; здійснено зрізи місця для дослідження та лісо продукцію брус породи дуб 19x19 см - 4 шт, 15x15 см - 34 шт, 12x12 см - 19 шт.

07.02.2021 року по даному факту внесене відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

У ході досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.

Ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 10.02.2021 року у задоволенні клопотання слідчої ВП №2 Житомирського РУП ГУНП 5 Житомирській області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_11 про накладення арешту на майно відмовлено.

Рішення суду обгрунтовано тим, що слідча в судове засідання не з`явилася, в судовому засіданні не довела обставин необхідності накладення арешту на майно, також слідчою не надано суду матеріали кримінального провадження в підтвердження свого клопотання, тому слідчий суддя відмовив в задоволенні клопотання.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та ухвалити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування на вилучене майно, а саме: 12 колод породи дуб довжиною 3 м, 1) дерево діаметром 40 см; 1) дерево діаметром 36 см; 1) дерево діаметром 36 см; 1) дерево діаметром 32 см; 1) дерево діаметром 32 см; 1) дерево діаметром 31 см; 1) дерево діаметром 30 см; 1) дерево діаметром 30 см; 1) дерево діаметром 36 см; 1) дерево діаметром 28 см; 1) дерево діаметром 40 см; здійснено зрізи місця для дослідження та лісо продукцію брус породи дуб 19x19 см - 4 шт, 15x15 см - 34 шт, 12x12 см - 19 шт., та два зрізи колод, які вилучені під час обшуку від 07.02.2021 на території домоволодіння АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_7 , які передані на відповідальне зберігання ДП «Коростишівське ЛГ» за адресою: Коростишівський р-н, с. Мамрин, вул. Промислова 9, з метою забезпечення арешту майна та проведення судових експертиз. Посилається на те, що ухвала слідчого судді є незаконною, необгрунтованою. Вказує, що слідчим суддею було помилково прийнято рішення щодо належного повідомлення сторін кримінального провадження (клопотання) та розглянуто дане клопотання буз їх участі, оскільки про час та дату розгляду клопотання про арешт майна слідчого ВП № 2 ЖРУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_11 прокурора Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_6 та власника (володільця) майна в якої було вилучено ліс та лісопродукцію взагалі не було повідомлено (ані повісткою, ані телефоном) про судовий розгляд. Тому судовий розгляд було проведено практично одноособово. Крім того, прокурором місцевої прокуратури звернуто з листом до Коростишівського районного суду щодо отримання звуко-та відеозапису судового засідання, та ознайомлення з матеріалами судової справи. Так, під час ознайомлення з матеріалами судової справи встановлено, що в матеріалах справи наявна повістка з іншого кримінального провадження, а саме остання виписана в межах кримінального провадження, яке мас номер ЄРДР № 000000002 хоча клопотання було подане у межах кримінального провадження № 0000007. Крім того, у матеріалах справи окрім даної повістки більше жодного документу, який би підтверджував би повідомлення про розгляд клопотання про арешт слідчого, прокурора а також власника (володільця) майна, особи в якої було вилучено майно немає. По суті клопотання слідчого вказує, що 08.02.2021 постановою слідчого ВП № 2 майно вилучене у ОСОБА_7 майно, а саме колоди породи дубу визнано речовими доказами. Факт вилучення працівниками відділу поліції № 2 також підтверджується допитаними в якості свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 . У ході досудового розслідування з метою забезпечення кримінального провадження, забезпечення збереження речових доказів, проведення експертиз з метою встановлення збитків виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно. Оскільки існують розумні підозри вважати, що вказане вилучене майно, може бути у майбутньому доказом злочинів у кримінальному провадженні, а також те, що речовий доказ, яким є колоди породи дуб, можуть бути знищені в тому числі шляхом переробки та продажу, з метою збереження речових доказів наявні всі підстави для накладення арешту на вказане майно, що визнано речовими доказами. Вищезазначене майно має доказове значення по кримінальному провадженню та з метою забезпечення речового доказу, оскільки незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_8 під час апеляційного розгляду провадження зазначив, що накладення арешту на вказану деревину є безпідставними, оскільки відсутні правові підстави накладення арешту на майно, та ця деревина не стосується вказаного кримінального провадження, оскільки ОСОБА_7 був засуджений вироком Коростишівського районного суду Житомирської області від 25 листопада 2020 року за ч.1 ст.246 КК України, яким вилучені колоди, що не стосуються кримінального провадження, йому були повернуті, і це саме ті повернуті колоди, а не новозрубані. Крім того представник також заперечив проти законності вилучення зазначених колод та деревини в ході обшуку без ухвали слідчого судді, який в подальшому не було легалізовано.

Прокурор під час апеляційного розгляду підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити. При цьому заперечив проти доводів представника власника майна та про те, що вказана деревина вилучена в попередньому кримінальному провадженні та повернута ОСОБА_7 за вироком суду щодо нього. Заперечив щодо доданих представником копій квитанцій на придбання деревини. Зазначив, що є достатньо доказів про те, що порубку даної деревини здійснив саме ОСОБА_7 . Додатково зазначив, що після проведення обшуку та вилучення вказаної деревини у помешканні ОСОБА_7 звертався до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку помешкання ОСОБА_7 , але слідчим суддею було відмовлено в задоволенні вказаного клопотання.

Заслухавши доповідь судді, прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, представника власника майна, який заперечив проти апеляційної скарги прокурора, перевіривши ухвалу слідчого судді в межах ст.404 КПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Розглядаючи подання слідчого, слідчий суддя прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання слідчого про арешту на майно, обгрунтувавши зазначене рішення процесуальними моментами, а саме неявкою слідчої в судове засідання та втратою нею інтересу до свого клопотання.

Апеляційний суд не може погодитися з мотивами прийняття слідчим суддею рішення про відмову в задоволенні клопотання, разом з тим погоджується з самими рішенням по суті, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:

-підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

-перелік і види майна, що належить арештувати;

-документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

-розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватись та розпоряджатись певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку встановленому законом.

Згідно положення ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Речові докази повинні мати властивості належності та допустимості. Належність означає, що предмети які додаються до справи як речові докази є доказами, які підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та інші обставини, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність можливість чи неможливість використання інших доказів.

З клопотання слідчого вбачається, що 07.02.2021 року, в період часу з 11 год. 40 хв. по 14 год. 10 хв. на відкритій ділянці місцевості Смолівецького лісництва, було виявлено зрізані дерева породи дуб в кількості 4 шт. з пнів зрубаних дерев було здійснено зрізи місця для дослідження з відповідним маркуванням, 1,2,3,4.

Відповідно до допиту свідка встановлено, що вище вказані дерева було зрізано ОСОБА_9 , який в подальшому з місця події зник.

В ході проведення розшукових заходів, на території домоволодіння АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_10 виявлено колоди дерев породи «Дуб», які останній перевіз туди з місця незаконної порубки, які було вилучено під час обшуку даного домоволодіння 07.02.2021 року. 07.02.2021 року по даному факту внесене відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

У ході досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.

Однак, у поданому слідчим до суду клопотанні не зазначено, чи постановлялась ухвала слідчим суддею про надання дозволу на проведення обшуку, проведеного як термінового без ухвали слідчого судді (ч.3 ст. 233 КПК України), та яка правова оцінка надана слідчим суддею в результаті розгляду відповідного клопотання слідчого.

Враховуючи те, що слідчим суддею не отримано підтвердження правомірності вилучення майна внаслідок проведення обшуку з огляду на положення ст. 234 КПК України, та недоведеності правових підстав для накладення арешту на майно, слідчий суддя навіть з рахуванням того, що розгляд клопотання був проведений за відсутності слідчого та інших учасників процесу, правильно прийшов в даному випадку до висновку про відмову в задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно. Прокурор в ході апеляційного розгляду зазначив, що у задоволенні клопотання про проведення вказаного обшуку слідчим суддею було відмовлено. Тому колегія суддів приходить до висновку про те, що вилучення в ході такого обшуку майна не може вважатися правомірним з огляду на положення ст.ст. 167, 168 КПК України, а відтак зазначене майно не може бути арештовано в порядку ст. 170 КПК України, та підлягає поверненню особі, в якої воно було вилучено в порядку ст. 169 КПК України.

З огляду на викладене, доводи та вимоги прокурора, викладені в його апеляційній скарзі про те, що розгляд клопотання відбувся за відсутності слідчого та прокурора, що на думку апелянта є істотним порушенням кримінального процесуального закону, та у зв`язку з чим ухвала підлягає скасуванню, не спростовують висновків слідчого судді про відмову в даному випадку в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна, оскільки на час розгляду матеріалів провадження в апеляційному суді також не доведено законність вилучення майна, на яке прокурор просить накласти арешт та правові підстави для накладення арешту на вказане майно. Тому підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора з мотивів, наведених в ній, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 404, 407, 422 КПК України колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу прокурора Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 10.02.2021 про відмову в задоволенні клопотання про накладання арешту на майно, - без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: