Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1563/19
Провадження № 1-кс/935/474/21
У Х В А Л А
Іменем України
10 червня 2021 року м.Коростишів
Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , власника майна ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коростишів клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна,-
В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , звернувсь до суду з клопотанням про часткове скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 001535 від 04.12.2016 р. за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 240, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 246, ст. 290, ч. 1 ст. 382, ч. 2 ст. 239-1, ч. 4 ст. 240 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначив, що ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 25.05.2021 задоволено клопотання прокурора Коростишівської окружної прокуратури про накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні та накладено арешт у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, зокрема : на екcкаватор марки «New Holland» Е385, який має індивідуальні ознаки: в моторному відділенні маркування на корпусі 71503102, табличку з написом Type M5X180CHB-10A-35B/285 USE FOR LC15V00013F2 № 07208273 made in Japan, в кабіні табличка з номером НОМЕР_1 , СF 6935 PART 72220329 та екскаватор марки «New Holland» Е215-B, який має індивідуальні ознаки: під кабіною наявна табличка з написом TYPE /model E215B PRODUCT NUMBER ZEF128MCN8LA08965. Вказані екскаватори належать на підставі договору купівлі продажу від 25.05.2020 ОСОБА_3 та перебували в оренді ПП «ВКП`Проспект» на підставі договору оренди майна № 08.06.2020/1 від 08.06.2020. На даний час відпала потреба у подальшому застосуванні арешту майна в повному обсязі, оскільки дане майно не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегло на собі його сліди, та не містить інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин , що встановлюються під час кримінального провадження. Вказане майно власник використовує для виробництва щебеню з метою програми Президента України по Великому будівництву. Крім того на даний час вказане майно оглянуто та проведено всі необхідні слідчі дії.

На підставі вищевикладеного просив скасувати частково накладений арешт у виді заборони права користування належним ОСОБА_3 майном, а саме: екcкаватором марки «New Holland» Е385; екскаватором марки «New Holland» Е215-B. Повернути ОСОБА_3 належне майно та дозволити його використання.

В судовому засіданні власник майна ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 клопотання підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити.

Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явились, до суду прокурор направив заяву, відповідно до якої просив здійснювати розгляд клопотання за його відсутності, одночасно вказав, що відповідно до постанови заступника керівника Житомирської обласної прокуратури від 04.06.2021 змінено підслідність даного кримінального провадження за Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області, процесуальне керівництво здійснюється Житомирською обласною прокуратурою.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання з доданими додатками слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

Відповідно до постанови першого заступника керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 доручено здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 240, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 246, ст. 290, ч. 1 ст. 382, ч. 2 ст. 239-1, ч. 4 ст. 240 КК України у кримінальному провадженні № 001535 від 04.12.2016 р. слідчому Управлінню Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

На теперішній час кримінальне провадження, внесене 04.12.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 001535 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 240, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 246, ст. 290, ч. 1 ст. 382, ч. 2 ст. 239-1, ч. 4 ст. 240 КК спрямоване до Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області для здійснення досудового розслідування.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подано клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Коростишівського районного суду Житомирської області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, а вказані обставини стали відомі лише під час розгляду по суті клопотання, а тому слідчий суддя дійшов до висновку, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 слід відмовити, з причин порушення правил територіальної підсудності, роз`яснивши заявнику його право на звернення до відповідного суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.132, 174 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1