Справа № 144/550/20
Провадження по справі № 1-кс/129/367/2021
У Х В А Л А

17.06.2021 року Гайсинський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Гайсинського районного суду в м. Гайсині заяву захисника ОСОБА_5 , поданої в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , про відвід головуючого судді Гайсинського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000060 (справа № 144/550/20) про обвинувачення ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 358, ч. 2 ст. 190 КК України, -

Встановив:
Захисник адвокат ОСОБА_5 подав до суду в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , з передбачених п.4) ч.1 ст.75 КПК України, п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді», статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод підстав заяву про відвід головуючому судді Гайсинського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000060 (справа № 144/550/20) про обвинувачення ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 358, ч. 2 ст. 190 КК України.

Відвід головуючому судді обґрунтовано тим, що думку сторони захисту суддя ОСОБА_7 ухвалив у цій справі процесуальне рішення, яке свідчить про упередженість судді, а саме на підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 26.10.2020 року захистом (адвокатом ОСОБА_4 ) заявлялося клопотання про повернення обвинувального акту прокурору у зв`язку з його невідповідністю нормам КПК України; наразі клопотання судом під головуванням судді ОСОБА_7 було відхилене та призначено судовий розгляд, а тому на думку захисника у даному випадку є наявні порушення норм КПК України, які не дозволяють проводити судовий розгляд за даним обвинувальним актом, який необхідно привести до вимог Закону про кримінальні проступки № 2617Л/ІІІ від 22.11.2018 року, який вступив у дію з 01.07.2020 року і відповідно до Закону, інкриміноване діяння ОСОБА_8 за ч. 4 ст. 358 КК України є кримінальним проступком, а за ч. 2 ст. 190 КК України злочином; в іншому випадку будь-яке судове рішення у даній справі буде скасовано через порушення права на захист.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_4 заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_7 провадженні № 0000060 (справа № 144/550/20) підтримали з підстав зазначених у заяві, просили відвід задовольнити.

Повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду заяви про відвід судді захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засідання не з`явився, що не є перешкодою у судовому розгляді цієї заяви.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти заяви захисника ОСОБА_5 про відвід головуючого судді Гайсинського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000060 (справа № 144/550/20) про обвинувачення ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 358, ч. 2 ст. 190 КК України, вважав заяву про відвід судді безпідставною, надуманою, проявом зловживання правом на відвід та заявленою з метою штучного затягування строків розгляду справи.

Представники потерпілих-юридичних осіб у справі у судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд справи у їх відсутність, що не є перешкодою у судовому розгляді цієї заяви.

З`ясувавши позиції учасників кримінального провадження, суд дійшов до висновку, що заява про відвід судді не підлягає задоволенню з таких міркувань.

Відповідно до п. 4) ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч.5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Оскільки посилання сторони захисту на упередженість судді ОСОБА_7 не стверджуються жодними доказами, головуючий у справі суддя діє в межах своїх повноважень відповідно до норм КПК України; незгода обвинуваченого та його захисників з діями головуючого судді та його позицією з питань, що стосуються розгляду клопотань у кримінальному провадженні не є підставою для відводу, то у задоволенні поданої захисником заяви про відвід головуючого у справі судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000060 (справа № 144/550/20) необхідно відмовити.

Керуючись п.4 ч. 1 ст. 75, ч.1 ст.80 КПК України, -

Ухвалив:
У задоволенні заявленого захисником ОСОБА_5 , поданої в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , про відвід головуючого судді Гайсинського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000060 (справа № 144/550/20) про обвинувачення ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 358, ч. 2 ст. 190 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: