ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/772/21 Справа № 207/1018/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 квітня 2021 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо порушення кримінальної справи відносно ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з номером НОМЕР_1 за ч.4 ст.190 КК України,

В с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 квітня 2021 року у задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо порушення кримінальної справи відносно ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з номером НОМЕР_1 за ч.4 ст.190 КК України було відмовлено.
Рішення суду обґрунтовано тим, що заява скаржника у відповідності до вимог ст. 214 КПК України не містить даних, які б свідчили про реальність події злочину і були б достатніми для висновку про їх вчинення за викладених ОСОБА_6 обставин, а тому не є за своїм змістом та суттю повідомленням про злочин.

Скаржник ОСОБА_6 не погодився з даним рішенням суду. В своїй апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 квітня 2021 року скасувати та внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення за його заявою у відношенні ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з номером НОМЕР_1 за ч.4 ст.190 КК України.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ухвала слідчого судді є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.
Зазначає, що під час судового розгляду прокурор спитав його, чи зможе він впізнати особу, яка відповідно до його заяви знаходилася в автомобілі та збирала інформацію, на що він відповів відмовою, оскільки вікна в авто були затемнені. У зв`язку з цим прокурор висловилася про необгрунтованість його заяви, а слідчий суддя став, на думку апелянта, на сторону обвинувачення та прийняв рішення не на його користь, що свідчить про упередженість та перешкоджає його захисту від злочинних дій, спрямованих на його життя та власність.

Скаржник ОСОБА_6 про дату, час і місце апеляційного розгляду кримінального провадження був повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, в своїй апеляційній скарзі просив проводити розгляд скарги за його відсутності, тому колегія суддів відповідно до положень ч. 4 ст. 405 КПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності скаржника.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши надані матеріали та доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.
Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 р. визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення.
З урахуванням викладеного апеляційний суд призначив до розгляду апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 квітня 2021 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо порушення кримінальної справи відносно ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з номером НОМЕР_1 за ч.4 ст.190 КК України.
Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч.5 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.
За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до п. 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 р. № 100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 р. № 930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.
Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.
Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.
Апеляційним переглядом встановлено, що 09.04.2021 року ОСОБА_6 в порядку п.1 ч.1 ст. 303 КПК України звернувся до суду зі скаргою, в якій він просить зобов`язати уповноважену особу Відділення поліції № 2 Кам`янського районного управління ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення за його заявою у відношенні ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з номером НОМЕР_1 за ч.4 ст.190 КК України, обгрунтовуючи тим, що 31.03.2021 року він подав заяву у ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області в якій зазначив, що 29 та 30 березня 2021 року приблизно з 08.00 години до 12.00 години за наказом ОСОБА_7 автомобіль з державним номером НОМЕР_1 стояв навпроти 4-го під`їзду будинку АДРЕСА_1 , та фіксував всіх осіб, які входили та виходили з під`їзду на відеокамеру смартфону або відеореєстратор з метою фальсифікування угоди по відчуженню його квартири. Просив порушити у відношенні ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з державним номером НОМЕР_1 кримінальну справу за ч.4 ст. 190 КК України.
Під час судового розгляду в суді першої інстанції скаржник ОСОБА_6 пояснив, що підслухав розмову своїх сусідів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про те, що ними було прийнято рішення про відчуження його квартири без його згоди на їх користь, а також те, що, якщо щось піде не так, вони вирішили його вбити. Також зазначив, що його сусід ОСОБА_7 слідкує за ним та його діями.
Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя вказав, що заява скаржника у відповідності до вимог ст. 214 КПК України не містить даних, які б свідчили про реальність події злочину і були б достатніми для висновку про їх вчинення за викладених ОСОБА_6 обставин, а тому не є за своїм змістом та суттю повідомленням про злочин.
З таким висновком слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.
Норма ч. 1 ст. 214 КПК містить два ключових положення: 1) строк, протягом якого мають бути внесені відомості невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення; 2) зміст заяви, повідомлення вони мають бути про вчинене кримінальне правопорушення.
Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.
За такого нормативного закріплення позиція щодо автоматичної реєстрації відомостей по всіх заявах і повідомленнях, які надходять до слідчого, прокурора, дізнавача для порушення кримінального провадження, є помилковою, адже сама норма опосередковано містить вимогу наявності відомостей про кримінальне правопорушення. Отже, навіть у чинній редакції ч. 1 ст. 214 КПК України проблема щодо внесення відомостей до ЄРДР і оскарження відповідної бездіяльності лежить у площині застосування і вибіркового застосування нормативних формулювань.
Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч.1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч.4 ст. 214 КПК України.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_9 від 17 червня 2020 року, згідно п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження,а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Таким чином, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, може мати місце лише у разі:
- надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений повноваженнями вносити дані до ЄРДР (відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Однак слід додатково наголосити, що обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань) ;
- наявності у заяві, повідомленні інформації, яка може свідчити про вчинення кримінального правопорушення (для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне) ;
- невнесення відомостей за заявою, повідомленням, які надійшли уповноваженому суб`єкту і містять ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.
Отже, з урахуванням викладеного, заява ОСОБА_6 від 31 березня 2021 року за своїм змістом та суттю, на думку колегії суддів, не є повідомленням про кримінальне правопорушення, і не містить конкретних та достатніх даних про можливість вчинення кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним Кодексом України, особами, про яких йде мова у даній заяві, тому відомості щодо даної особи не підлягають внесенню до ЄРДР. До того ж, наданими матеріалами підтверджується пояснення в судовому засіданні дізнавача ВП № 2 Кам`янського РУП про те, що 24.03.2021 року за заявою ОСОБА_6 вже були внесені відомості до ЄРДР за № 0000049 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, і заява ОСОБА_6 від 31.03.2021 року додана до вказаного кримінального провадження, а факти, викладені в ній, перевіряються органом дізнання в рамках порушеного кримінального провадження.
Оскільки колегією судів встановлено, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, то воно підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_6 - залишенню без задоволення.
Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 квітня 2021 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо порушення кримінальної справи відносно ОСОБА_7 та особи, яка знаходилась в автомобілі з номером НОМЕР_1 за ч.4 ст.190 КК України - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

_____________ _______________ _____________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4