Справа № 132/1455/21
Ухвала
Іменем України
07.05.2021р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Калинівка Вінницької області клопотання начальника СД відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000043 від 01 травня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Начальник СД відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 звернувся 06.05.2021р. до суду із клопотанням про накладення арешту на наступне майно: жіночий шкіряний гаманець коричневого кольору марки «Tailian» та банківську картку «Райффайзен банк Аваль» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 30.04.2021р. о 10.27 год. до чергової частини відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 30.04.2021р. о 10.02год. невідома особа шляхом вільного доступу, з її карткового рахунку скоїла крадіжку грошових коштів в сумі 2000 грн., чим їй спричинила матеріальну шкоду. 06.05.2021р. від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , отримано письмову заяву про добровільну видачу жіночого шкіряного гаманця коричневого кольору «Tailian», в якому знаходились банківська картка «Райффайзен банк Аваль» № НОМЕР_1 , які вона викрала шляхом вільного доступу в ОСОБА_7 в с.Черепашинці, 29.04.2021р. Вищезазначені речі 06.05.2021р. оглянуто та встановлено, що гр. ОСОБА_6 29.04.2021р. викрала жіночий шкіряний гаманець коричневого кольору «Tailian», в якому знаходилась банківська картка «Райффайзен банк Аваль» № НОМЕР_1 , після проведення огляду їх упаковано у спецпакет НПУ SUD 103946 та поміщено до камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області та приєднано до справи в якості речових доказів. Необхідність у арешті виданого майна, обґрунтовується наявністю підстав вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Враховуючи те, що жіночий шкіряний гаманець коричневого кольору «Tailian», банківську картку «Райффайзен банк Аваль» № НОМЕР_1 визнано речовими доказами, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, в зв`язку із чим начальник сектору дізнання звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дізнавач, прокурор, власники вказаного у клопотанні майна про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлено в передбаченому законом порядку, однак в судове засідання не з`явилися, причини неявки суд не повідомили. Неприбуття зазначених осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000043 від 01 травня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

В ході даного досудового розслідування, 06.05.2021р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючою за адресою: АДРЕСА_2 було добровільно видано жіночий шкіряний гаманець коричневого кольору «Tailian», в якому знаходились банківська картка «Райффайзен банк Аваль» № НОМЕР_1 .

Відповідно до постанови начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 від 06.05.2021р. вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та передано на зберігання до камери зберігання речових доказів відділення №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на вилучене майно.

Слідчим суддею враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту тимчасово вилученого майна, а також те, що у разі ненакладення арешту на це майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що вказане майно може бути пошкоджене або можуть настати інші наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту вилученого майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене у клопотанні слідчого майно є доказами у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні вилученого майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Одночасно із цим, заборона користування банківської карткою її власником не може бути застосована, оскільки дізнавачем не доведено конкретних обставин, які підтверджують, що незастосування цього заходу відносно вказаного платіжного засобу, може призвести до будь-яких негативних наслідків.

Відповідно до ч.ч.1, 9 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Виходячи із зазначеної норми процесуального закону, на стадії досудового розслідування, речовий доказ в передбаченому законом порядку може бути переданий володільцеві відповідальне зберігання під відповідну розписку.

Дане питання на стадії досудового розслідування вирішується слідчим, який згідно ч.5 ст. 40 КПК України, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Рішення, дії чи бездіяльність слідчого під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в порядку та строки, передбачені ст.ст.303-304 КПК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника СД відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000043 від 01 травня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на добровільно видане 06.05.2021р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 майно, а саме жіночий шкіряний гаманець коричневого кольору марки «Tailian» та банківську картку «Райффайзен банк Аваль» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 .

В іншій частині вимог заявнику відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000043 від 01 травня 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя