Справа № 199/3069/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.04.2021 року слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000107, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.04.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

23 квітня 2020 року до суду надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000107, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.04.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що 22.04.2021 до ВП № 1 ДРУП надійшло повідомлення з Сервісного центру 1249 про те, що головним експертом НДІКЦ МВС України, під час експертного дослідження транспортного засобу Mersedes-Benz Vito 112, д.н.з НОМЕР_1 , було виявлено у ньому ознаки зміни номера кузову, власник транспортного засобу гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому 22.04.2021 в період часу з 14 годин 00 хвилин по 14 годин 20 хвилин, дізнавачем СД ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 було вилучено т/з Mersedes-Benz Vito 112, д.н.з НОМЕР_1 , ключі до нього, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_2 .

23.04.2021 було винесено постанову про визнання речовим доказом і вирішення питання про зберігання вилученого майна.

За вказаним фактом СД ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області 23.04.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000107 з попередньою правовою кваліфікацією за ст. 290 КК України.

Таким чином, в ході досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що вище зазначені речі, які вилучені 23.04.2021 , слідчим СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , можуть бути використані як доказ факту чи обставин вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення. Крім того, виникла необхідність проведення ряду експертиз, слідчих (розшукових) дій. Дізнавач просив суд накласти арешт на транспортний засіб Mersedes-Benz Vito 412, д.н.з НОМЕР_1 , ключі до нього, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_2 .

У судове засідання дізнавач не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, підтримав заявлене клопотання та просив суд його задовольнити.
Вивчивши подане клопотання та докази, якими обґрунтовується необхідність накладення арешту на рухоме майно, суд вважає необхідним у задоволенні поданого клопотання відмовити з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 22.04.2021 до ВП № 1 ДРУП надійшло повідомлення з Сервісного центру 1249 про те, що головним експертом НДІКЦ МВС України, під час експертного дослідження транспортного засобу Mersedes-Benz Vito 112, д.н.з НОМЕР_1 , було виявлено у ньому ознаки зміни номера кузову, власник транспортного засобу гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому 22.04.2021 в період часу з 14 годин 00 хвилин по 14 годин 20 хвилин, дізнавачем СД ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 було вилучено т/з Mersedes-Benz Vito 112, д.н.з НОМЕР_1 , ключі до нього, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_2 .

23.04.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000107 з попередньою правовою кваліфікацією за ст. 290 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.401 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Згідно до ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (BRUMARESCU v. ROMANIA, № 28342/95, § 61, ЄСПЛ, від 28 жовтня 1999 року).

Cтаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Вивчивши матеріали клопотання, судом встановлено, що дізнавачем не наведено належних підстав для накладення арешту на вищевказане майно, не надано документів на підтвердження права власності чи іншого речового права. Таким чином, приходжу до висновку про необґрунтованість клопотання, а тому у клопотанні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 132, 170-173, 369-372 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000107, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.04.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: