02.04.2021
Справа № 642/1663/21
Провадження № 1-кп/642/473/21
У Х В А Л А

29 березня 2021 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7
перекладача ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001223, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

22 березня 2021 року до Ленінського районного суду м. Харкова в порядку ст. 291 КПК України з Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 23.03.2021 року призначено підготовче судове засідання.
Потерпілий ОСОБА_9 в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду письмову заяву з проханням розглянути справу за його відсутністю, у зв`язку з чим суд, з урахуванням думки сторін кримінального провадження, вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутністю потерпілого. а.с.42
У підготовчому судовому засіданні всі сторони кримінального провадження вважали за можливе призначити судовий розгляд по даному кримінальному провадженню, будь-яких клопотань не заявляли.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду, оскільки дане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м. Харкова, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України та закриття кримінального провадження немає.

Відповідно до ч. 2 ст. 27, ч. 1 ст. 31, ст. 35 КПК України кримінальне провадження слід розглядати у відкритому судовому засіданні професійним суддею одноособово вищезазначеним складом суду.

В ході досудового розслідування у відношенні обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України на суд покладається обовязок незалежно від наявності клопотань сторони обвинувачення або і захисту розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з того моменту, як до суду надійшов обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, або з того дня, коли до обвинуваченого судом був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В підготовчому судовому прокурор звернувся до суду з письмовим клопотанням про доцільність збереження обраного обвинувачен запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні інкримінованого їм злочину, який відноситься до категорії тяжкого, раніше неодноразово судимі, ОСОБА_4 не має визначеного місця проживання, а ОСОБА_5 має реєстрацію на тимчасово окупованій території АР Крим, не працюють, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні інкримінованого йому злочину в період відбуття покарання за попереднім вироком суду, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися та продовжують існувати.

При вирішенні даного питання обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 а також захисник ОСОБА_7 проти задоволення клопотання прокурора не заперечували, а захисник ОСОБА_6 , зазначив, що письмового клопотання прокурора він не отримував та просив його повернути прокуророві.

Суд, вислухавши думки учасників процесу, перевіривши матеріали справи , приходить до висновку що обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 необхідно продовжити строк дії обраного відносно них запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного .
Відповідно до ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 нього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих кронами кримінального проваджений матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного,

обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він

підозрюється, обвинувачується;

3)вік та стан здоровя підозрюваного, обвинуваченого;

4)міцність соціальних звязків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного

проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Також, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а відтак суд не приймає доводи захисника та обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою.
Так, на даний час судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження по суті не розпочинався, потерпілий та свідки сторони обвинувачення у справі не допитувались, обидва обвинувачені раніше неодноразово судимі, офіційно не працюють, обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжкого, обвинувачений ОСОБА_4 не має визначеного місця проживання, а обвинувачений ОСОБА_5 має реєстрацію на тимчасово окупованій території АР Крим, крім того ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні інкримінованого йому злочину в період відбуття покарання за попереднім вироком суду, а тому суд вважає, що у разі обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останні зможуть здійснювати тиск на потерпілого та свідків з метою дачі пояснень необхідних стороні захисту, а також переховуватись від суду та вчинити нове кримінальне правопорушення.
При цьому суд зазначає, що стороною захисту не надано суду доказів відсутності ризиків, які були встановлені та прийнятті до уваги слідчим суддею при обранні йому запобіжного заходу.
Таким чином, суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вбачає підстав для не продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обох обвинувачених або зміни їм запобіжного заходу на більш м`який.
Суд також вважає, що зміна обвинуваченим обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`які запобіжні заходи будуть недостатніми для запобігання ризикам встановленим ст.177 КПК України.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 314-316, 372, 376 КПК України, суд -

П о с т а н о в и в:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, у відкритому судовому засіданні на 12 квітня 2021 року на 14.00 год.
Продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», обраного щодо обвинувачених ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кожному строком на 60 днів, а саме до 27.05.2021 року.

Розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.
Про місце та час розгляду справи повідомити учасників судового провадження.
Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена стороною захисту безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1