Справа № 463/5237/21
Провадження № 1-кс/463/3586/21
У Х В А Л А
про скасування арешту майна

01 червня 2021 року слідчий суддя Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в :

адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 12.05.2021 року у кримінальному провадженні за № 0000787 від 10.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Просить скасувати арешт в частині майна, яке було вилучено 10.05.2021 року під час проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , зокрема, на золоті сережки, три золотих жіночих кільця, два золотих браслети, золотий лом, грошові кошти у сумі 10206,0 доларів США, 2400,0 євро.

Клопотання мотивує тим, Львівським районним управлінням поліції ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000787 від 10.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Його довірителька ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією паспорта НОМЕР_1 , виданого Ровеньківським МВ УМВС України у Луганській області від 23 грудня 1996 року. З ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вони разом почали проживати однією сім`єю з 2015 року за адресою: АДРЕСА_1 . У 2015 році вона переїхала з місця своєї реєстрації, а саме: АДРЕСА_2 до ОСОБА_5 , оскільки вони познайомилися в соціальних мережах і він запропонував їй проживати разом з ним. Переїхавши до ОСОБА_5 , вони почали спільно проживати, вести господарство, мали спільний бюджет, проводили спільні витрати, разом зробили ремонт у квартирі та купляли побутову техніку. Згідно довідки № про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, зазначено фактичне місце проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_5 , 22.05.2018 року уповноважив її нотаріальною довіреністю укладати всі передбачені законом правочини, здійснювати будь-які операції з усіма належними йому грошовими коштами та рахунками, одержувати належне його майно, представляти його інтереси та вести всі справи у всіх судових установах. Дана нотаріальна довіреність посвідчена державним нотаріусом Першої Львівської державної нотаріальної контори ОСОБА_6 , зареєстрована в реєстрі № 3-200. Крім цього, у ОСОБА_5 була дуже маленька пенсія, у розмірі 1500 гривень. Вона отримувала пенсію у розмірі 6000 гривень на місяць та матеріальну допомогу у розмірі 1700 гривень. Також їй допомагала донька ОСОБА_7 , яка переказувала їй грошові кошти в іноземній валюті для того, щоб вона збирала кошти для купівлі квартири. Також, 11 серпня 2018 року протоієрей ОСОБА_8 повінчав їх. Таїнство вінчання звершив на дому у зв`язку із станом здоров`я ОСОБА_5 . За весь період їх спільного проживання вона доглядала за ним, купувала продукти та готувала їжу, купляла для нього одяг, викликала додому лікарів. Також у їхньому помешканні був зареєстрований її зять громадянин Лівану ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Так, 10.05.2021 року її чоловіка ОСОБА_5 насильно вбили за адресою їхнього проживання. За вказаним фактом зареєстровано кримінальне провадження за № 0000787 від 10.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Вона хотіла здійснити поховання свого чоловіка, проте станом на 24.05.2021 року її не визнано потерпілою у кримінальному провадженні, оскільки вона не являється офіційною дружиною. Їй не видали довідку про смерть та довгий час не повертали ключі від спільного помешкання. 12.05.2021 року вона подала заяву до Галицького районного суду м.Львова про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу (справа № 461/3857/21). Під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000787 від 10.05.2021 року, слідчим Львівського РУП ГУНП у Львівській області було проведено огляд місця події, в ході якого вилучено її цінні речі та накладено на них арешт. Їй не повідомляли про час та місце розгляду клопотання про арешт майна, саме її золотих сережок, трьох золотих жіночих кільця, двох золотих браслетів, золотого лому, грошових коштів у сумі 10206,0 доларів США, 2400,0 євро. Дані грошові кошти були зібрані нею від продажу її особистих речей в Луганській області. Перед переїздом до м.Львова вона продала всі меблі та побутову техніку та збирала кошти для купівлі квартири своїй доньці ОСОБА_10 . У зв`язку з наведеним, просить клопотання задовольнити.

В судове засідання представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, однак подав суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутності та відсутності ОСОБА_4 . Крім того, до заяви долучив пояснення ОСОБА_10 , від 01.06.2021 року з яких вбачається, що вилучені під час проведення обшуку кошти у сумі 10206,0 доларів США та 2400,0 євро є особистою власністю її матері ОСОБА_4 . Ні вона, ні її чоловік на вищевказані кошти не претендують, крім того зазначила, що у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована вона та її мати ОСОБА_4 , як внутрішньо переміщені особи, а також її чоловік громадянин Лівану ОСОБА_11 , як зять. Вищезазначена інформація підтверджується поясненнями ОСОБА_4 від 01.06.2021 року, які також долучено до матеріалів справи.

Слідчий Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_12 в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином. Разом з тим, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, а також зазначив, що золоті сережки, три золотих жіночих кільця, два золотих браслети, золотий лом, в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 не вилучались, що підтверджується протоколом обшуку від 10.05.2021 року та ухвалою слідчого судді про арешт майна. Вирішення питання щодо скасування арешту з грошових коштів відносить на розсуд суду.

Враховуючи вищенаведені обставини, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників процесу відповідно до вимог ст.174 КПК України на підставі наявних у справі документів.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, оглянувши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні слідчого відділу Львівського районного управління поліції ГУ Національної поліції у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000787 від 10.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В межах даного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 12.05.2021 року накладено арешт на майно, яке 10.05.2021 року було вилучено під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: чотири змиви з ручок вхідних дверей № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 ; ключ (об`єкт № 1); 12 аркушів паперу, які частково зі слідами РБК (об`єкт № 2); пожежне сміття (об`єкт № 3); змив РБК зі стіни в коридорі (об`єкт № 4); змив РБК із жіночого взуття (об`єкт № 5); ніж в коридорі (об`єкт № 6); металевий корок з коридору (об`єкт № 7); змив РБК з холодильника (об`єкт № 8); біла дактилоплівка із слідом низу взуття, який виявлено на плитці у ванній кімнаті; змив з ручки мікрохвильової печі та змив із тарілки, яка знаходилась у мікрохвильовій печі; змив з ручки крану у кухні (об`єкт № 9); шматяну тканину в кухні (об`єкт № 10); змив РБК з раковини в кухні (об`єкт № 11); змив РБК із робочої поверхні кухні (об`єкт № 12); змив РБК із дошки для нарізки продуктів (об`єкт № 13); два ножі та дві пари ножиць у кухні (об`єкт № 14); два рушника із РБК (об`єкт № 15); пляшка з-під пива «Балтика» об`ємом 0.5 л (об`єкт № 16); два ножі з кухонної шухляди (об`єкт № 17); шість аркушів паперу з рукописним текстом (об`єкт № 18); рушник із РБК з кімнати (об`єкт №19); документація із кімнати (об`єкт № 20); грошові кошти у сумі 10206,0 доларів США; грошові кошти у сумі 2400 євро; паспорт та пенсійне посвідчення видані на ім`я ОСОБА_5 (об`єкт № 21); дві коробки з-під мобільних телефонів та картка приймач оператора «лайфселл» (об`єкт № 22); два силіконові зліпки з слідів пошкодження дверей до санвузла (об`єкт № 23); вирізка із кромки тумби зі слідами пошкодження та слідами РБК (об`єкт № 24); рюкзак, який знаходився між вхідними дверима (об`єкт № 25); сім ПЛС зі слідами рук.
Метою накладення арешту на майно було збереження речових доказів, а саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, відчуження тощо.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Як встановлено слідчим суддею, однією з підстав накладення арешту на майно було те, що зазначене майно може мати значення речових доказів у кримінальному провадженні за № 0000787 від 10.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалюючи рішення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою встановлення відомостей про обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими.

Відповідно до п.2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку незгоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Як встановлено слідчим суддею та підтверджується доданими до клопотання документами, власником грошових коштів, які були вилучені під час проведення обшуку у розмірі 10206,0 доларів США та 2400,0 євро є ОСОБА_4 .

Як вбачається із змісту клопотання про скасування арешту майна, ОСОБА_4 просить скасувати арешт в частині майна, яке було вилучено 10.05.2021 року під час проведення обшуку у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема, на золоті сережки, три золотих жіночих кільця, два золотих браслети, золотий лом, грошові кошти у розмірі 10206,0 доларів США та 2400,0 євро.

При цьому, арешт на золоті сережки, три золотих жіночих кільця, два золотих браслети, золотий лом слідчим суддею не накладався, що підтверджується ухвалою про накладення арешту від 12.05.2021 року.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи наведені вище обставини, подальше утримання майна, зокрема, грошових коштів у розмірі 10206,0 доларів США та 2400,0 євро під арештом не вбачається за доцільне, оскільки порушує баланс між втручанням у права та свободи особи і потребами досудового розслідування. Слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у право власності та подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження суперечить вимогам ч.3 ст.132 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як встановлено слідчим суддею, майно на яке просить скасувати арешт ОСОБА_4 не підпадає під жодну із перерахованих вище обставин.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданнями цього кримінального провадження, тривалість досудового розслідування, під час якого власник майна позбавляється можливості користуватися своїм майном, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, а саме, слід скасувати арешт на майно в частині арешту грошових коштів у розмірі 10206,0 доларів США та 2400,0 євро, в іншій частині відмовити у зв`язку із тим, що арешт на золоті сережки, три золотих жіночих кільця, два золотих браслети, золотий лом, ухвалою слідчого судді не накладався.

Керуючись ст.ст.170, 171, 173, 174, 305-307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 12.05.2021 року у кримінальному провадженні за № 0000787 від 10.05.2021 року, на майно, а саме: грошові кошти у розмірі 10206,0 доларів США (десять тисяч двісті шість доларів США) та 2400,0 євро (дві тисячі чотириста євро), що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.

В іншій частині ухвалу Личаківського районного суду м.Львова від 12.05.2021 року про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0000787 від 10.05.2021 року - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1