справа №619/683/21
провадження №1-кс/619/191/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2021року Дергачівський районний суд

Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3

власника вилученого майна ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Дергачі клопотання першого заступника керівника Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000211 від 17.12.2020 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

16 лютого 2021 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання першого заступника керівника Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000211 від 17.12.2020 про арешт майна що було вилучено в ході проведеного 11.02.2021обшуку транспортного засобу ОСОБА_4 - автомобіля «Honda Insight» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Слідчим суддею було встановлено,що Дергачівською місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000211 від 17.12.2020, за фактом вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Встановлено, що службові особи підприємств, що діють на території Дергачівського району Харківської області та м. Харкова, у змові з службовими особами АТ "Харківобленерго" розкрадають державні грошові кошти шляхом втручання в прилади обліку електроенергії та налаштовування їх таким чином, що облік споживаної електричної енергії рахує лише 30 відсотків від фактичного обсягу споживання. В результаті втручання до приладів обліку спожитої електроенергії державі протягом грудня 2020 січня 2021 року нанесено збитків від 500 000 до 1 000 000 гривень.

Відповідно до рапорту УСР в Харківській області ДСР НПУ встановлено оперативну інформацію, яка безпосередньо вказує на те, що працівники АТ «Харківобленерго»: директор з розподілу електроенергії ОСОБА_6 , заступник директора з обліку та аудиту керівництва ОСОБА_7 , керівник групи служби нагляду за електроспоживанням ОСОБА_4 , старші інспектори з контролю та обліку електроенергії ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , вступивши у змову, та діючи згідно розподілених у змові ролей, систематично розкрадають електроенергію, шляхом втручання в автоматизовану систему обліку та зменшення на 70% показників споживання електроенергії, що постачається підприємствам, а також отримають готівкові грошові кошти з цих підприємств 50% від вартості незаконно надлишково спожитої електроенергії у якості неправомірної вигоди.

11.02.2021 на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області, в ході обшуку транспортного засобу ОСОБА_4 - автомобіля «Honda Insight» реєстраційний номер НОМЕР_1 було вилучено майно,а саме: грошові кошти у національній валюті купюрами номіналом 200 грн. у кількості 200 од., купюрами номіналом 1000 грн. у кількості 22 од., а всього на загальну суму 62 000 грн.
Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України вилучені під час обшуку 11.02.2021 цифрові носії інформації, чорнові записи та грошові кошти є тимчасово вилученим майном.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу, для призначення судових експертиз.

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та необхідно провести ряд експертиз, з метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вище вказане майно.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

В судовому засіданні перший заступник керівника Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Власник вилученого майна ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_5 проти заявленого клопотання заперечували, посилаючись на його необґрунтованість ,вказавши при цьому на мету для якої вищезазначені кошти повинні були б використовуватися.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази доходить до наступного.

Слідчий суддя встановив, що перший заступник керівника Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 просить накласти арешт на майно, що було вилучено 11.02.2021 в ході обшуку транспортного засобу ОСОБА_4 - автомобіля «Honda Insight» реєстраційний номер НОМЕР_1
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вищезазначені предмети, документи, інформаціяє тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя , суд, встановивши , що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 Цього кодексу, повертає його прокурору , цивільному позивачу та встановлює строк в 72 години , або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Згідно з вимогами п.2 ч.5 ст.171 КПК України у разі тимчасово вилученого майна під час обшуку, огляду, здійснених на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
Аналізуючи пояснення власник вилученого майна ОСОБА_4 його представника адвоката ОСОБА_5 щодо необґрунтованості клопотання, а також мети використання вилучених коштів, слідчий суддя находить їх безпідставними та такими, що суперечать матеріалам кримінального провадження..

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вищезазначеного майна, а тому клопотання є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання першого заступника керівника Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000211 від 17.12.2020 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 11.02.2021, в ході обшуку транспортного засобу ОСОБА_4 - автомобіля «Honda Insight» реєстраційний номер НОМЕР_1 ,а саме: грошові кошти у національній валюті купюрами номіналом 200 грн. у кількості 200 од., купюрами номіналом 1000 грн. у кількості 22 од., а всього на загальну суму 62 000 грн.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено 22 лютого 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1