справа №619/2478/21
провадження №1-кс/619/603/21
УХВАЛА

іменем України

27 травня 2021 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000044 від 30 квітня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

встановив:
У провадженні сектору дізнання ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000044 від 30.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. До ЄРДР внесені наступні відомості. «Короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: В період часу з 15.04.2021 по 27.04.2021 невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 з неогородженої ділянки вчинила крадіжку металевих виробів, що належить ОСОБА_3 »

До суду надійшло клопотання дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене в ході огляду місця події від 25.05.2021, а саме: металевої рейки довжиною 108 см, висотою 12,5 см, товщиною 3 см; металевої труби довжиною 211 см, товщиною 6 мм, діаметр 75мм; металевої труби довжиною 238,5 см, товщиною 3 мм, діаметр 75мм.
В обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що в період часу з 15.04.2021 по 27.04.2021 невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 з неогородженої ділянки вчинила крадіжку металевих виробів, що належить ОСОБА_3 25 травня 2021 року під час огляду місця події є відкрита ділянка місцевості, а саме вулиці біля подвір`я ОСОБА_6 , що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено і тимчасово вилучено: металеву рейку довжиною 108 см, висотою 12,5 см, товщиною 3 см; металеву трубу довжиною 211 см, товщиною 6 мм, діаметр 75мм; металеву трубу довжиною 238,5 см, товщиною 3 мм, діаметр 75мм.
Прокурор просила задовольнити клопотання з підстав, які зазначені у ньому.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.
Як вбачається з клопотання дізнавача, 30 квітня 2021 року відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що дізнавач довела необхідність арешту тимчасового вилученого майна, яке було вилучене 25.05.2021, а саме: металевої рейки довжиною 108 см, висотою 12,5 см, товщиною 3 см; металевої труби довжиною 211 см, товщиною 6 мм, діаметр 75мм; металевої труби довжиною 238,5 см, товщиною 3 мм, діаметр 75мм оскільки вони відповідають критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 401 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000044 від 30 квітня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, задовольнити повністю.
Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 25.05.2021 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: металеву рейку довжиною 108 см, висотою 12,5 см, товщиною 3 см; металеву трубу довжиною 211 см, товщиною 6 мм, діаметр 75мм; металеву трубу довжиною 238,5 см, товщиною 3 мм, діаметр 75мм.
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.
У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1