справа №619/3301/21
провадження №1-кс/619/786/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2021 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000125 від 30.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,
ВСТАНОВИВ
До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання дізнавача СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 погодженого з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна.
Так, 29.06.2021 невстановлена особа переуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , таємно, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку металевих воріт з гаражу, що належить ОСОБА_5 05.07.2021 під час проведення огляду місця події відкритої ділянки місцевості поряд з гаражним боксом № НОМЕР_1 в гаражному кооперативі «Берізка 3» за адресою: м. Харків, вул. Академіка Синельникова, було виявлено та тимчасово вилучено: 3 металевих вироби, 2 з яких виконані з металевих кутників та одна металева дверь зеленого кольору, загальна вага 111,65 кг. власником яких є ОСОБА_5 20.02.1962 (м.т. НОМЕР_2 ).

Дізнавач в клопотанні вказує, що на даний момент виникла необхідність у проведенні по кримінальному провадженню судових експертиз, встановлення обставин, які слугуватимуть встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні та являтимуться доказовою базою по ньому, а також те, що вилучені предмети під час вищевказаного огляду місця події є тимчасово вилученим майном, для запобігання знищенню виявлених речових доказів, виникла необхідність в накладанні арешту на тимчасово вилучені предмети.

Слідчий просив клопотання задовольнити, про що надав суду заяву.
Власник майна, ОСОБА_5 на надала заяву про розгляд справи за її відсутності.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Так, відомості за даним фактом ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000125 від 30.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.
Слідчий суддя встановив, що дізнавач ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події, а саме: 3 металевих вироби, 2 з яких виконані з металевих кутників та одна металева дверь зеленого кольору, загальна вага 111,65 кг.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вказане вище майно, є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п.1, 3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність накласти арешт на тимчасово вилучене майно, оскільки існують підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження.
З урахуванням зазначених вимог, слідчий суддя дійшов до висновку про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
Відповідно до ч.1 ст.401 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Керуючись ст.ст. 167-169, 170, 171, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання дізнавача СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000125 від 30.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події, а саме: 3 металевих вироби, 2 з яких виконані з металевих кутників та одна металева дверь зеленого кольору, загальна вага 111,65 кг. -до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України №1104 від 19.11.2012.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.
У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1