КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

3 лютого 2021 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора ОСОБА_5 про направлення матеріалів судової № 761/37539/20 з одного суду до іншого в межах юрисдикції Київського апеляційного суду,
за участю:
прокурора ОСОБА_5
адвоката ОСОБА_6
В С Т А Н О В И Л А:
14 січня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання прокурора, який здійснює нагляд за додержанням законів під час провадження досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000307 від 19 лютого 2020 року, ОСОБА_5 про направлення матеріалів судової № 761/37539/20 з одного суду до іншого в межах юрисдикції Київського апеляційного суду.
Клопотання обґрунтоване тим, що з матеріалів судової справи встановлено, що до Шевченківського районного суду м. Києва адвокатом ОСОБА_6 подане клопотання про встановлення процесуальних строків у вказаному кримінальному провадженні.
Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням юридичної особи - Центрального апарату Державного бюро розслідувань є м. Київ, вул. П.Мирного, 28, що належить до юрисдикції Печерського районного суду м. Києва.
З посиланням на положення ст. 38, ч. 6 ст. 9 КПК України, рішення Верховного Суду, прокурор зазначив, що територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою т а в складі якої знаходиться слідчий підрозділ.
За таких обставин прокурор вважає, що клопотання може бути розглянуто лише Печерським районним судом м. Києва.

Адвокатом ОСОБА_6 на вказане клопотання подані заперечення, в яких адвокат зазначає про те, що прокурор у клопотанні вказує на те, що визначення підсудності повинно здійснюватися, виходячи з юридичної адреси Державного бюро розслідувань, в складі якого здійснює діяльність такий орган досудового розслідування як Головне слідче управління, - вулиця Панаса Мирного, 28, м. Київ, а не з адреси фактичного знаходження та здійснення діяльності органу досудового розслідування (ГСУ ДБР), - вулиця Симона Петлюри, 15, м. Київ.
Проте, яка зазначає адвокат, розгляд клопотань про застосування запобіжних заходів та оскарження рішень, дій та бездіяльності сторони обвинувачення здійснюється не за місцем державної реєстрації юридичної особи - правоохоронного органу, а за місцем фактичного знаходження та здійснення діяльності органу досудового розслідування, чому є приклад Головного управління Національної поліції м. Києва, яке є юридичною особою, та районних управлінь поліції у м. Києві, які не є юридичними особами. Районні суди м. Києва та Київський апеляційний суд у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими органів досудового розслідування районних управлінь Головного управління Національної поліції м. Києва, визначають юрисдикцію у цих провадженнях, виходячи з фактичного місця знаходження органів досудового розслідування у відповідних районах м. Києва, а не з юридичної адреси юридичної особи - ГУ НП у м. Києві.
За таких обставин, як зазначає адвокат, визначення питань юрисдикції судів у питаннях діяльності органів досудового розслідування Державного бюро розслідувань не повинно нічим відрізнятися від сформованої роками у м. Києві судової практики, яку прокурор бажає повністю змінити. При цьому адвокат акцентує увагу, що приписи КПК України тотожні у правилах визначення підсудності як у кримінальних провадженнях, що розслідуються слідчими органів досудового розслідування Державного бюро розслідувань , так і у кримінальних провадженнях, що розслідуються слідчими органів досудового розслідування Національної поліції України. Підсудність (в розрізі судового контролю за досудовим розслідуванням) згідно приписів КПК України визначається за місцем знаходження відповідного органу досудового розслідування, а не місцезнаходженням юридичної особи, в складі якої здійснює діяльність певний орган досудового розслідування відповідного правоохоронного органу. А тому, на переконання адвоката, не може бути такого, що в одному й тому ж питанні визначення юрисдикції слідчих суддів стосовно органів досудового розслідування Національної поліції судова практика у м. Києві формується виходячи з принципу «фактичного місця знаходження органу досудового розслідування», а стосовно Державного бюро розслідувань виходячи із суто протилежного принципу «місця державної реєстрації юридичної особи - правоохоронного органу, в складі якого діє орган досудового розслідування».
Окрім того, адвокат зазначає, що такий орган досудового розслідування, як Головне слідче управління ДБР, утворений як структурний підрозділ Центрального апарату ДБР Указом Президента України від 5 лютого 2020 року N2 41/2020 «Про затвердження організаційної структури Державного бюро розслідувань», має поштову адресу для листування, - вулиця Симона Петлюри, 15, м. Київ, та у будівлі за цією же адресою знаходяться та здійснюють діяльність з розслідування кримінальних проваджень слідчі, які працюють у ГСУ ДБР. Саме ця адреса була зазначена як фактичне місце здійснення розслідування слідчими Центрального апарату ДБР у численних повістках про виклики ОСОБА_7 для допитів, ухвалах слідчих суддів про приводи, листуванні ДБР тощо.
Також адвокат, з посиланням на Висновок Головного управління Верховної Ради України на проект Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо уточнення деяких положень», пояснювальні записки до вказаного законопроекту, рішення Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, відмічає, що 22 березня 2018 року законом № 2367-VШ було внесено відповідні зміни до КПК України, які є чинними станом і на сьогодні. Цим законом реєстрацію органу досудового розслідування як юридичної особи як критерій визначення територіальної юрисдикції судів було вилучено. Натомість було встановлено (повернуто) критерій - саме місцезнаходження органу досудового розслідування.
Також адвокат зазначає, що представниками ОСОБА_7 було зібрано величезний масив доказів, на підставі яких Київським апеляційним судом були скасовані ухвали слідчих суддів та встановлено, що місцем знаходження органів досудового розслідування Центрального апарату ДБР є будівля за адресою: вулиця Симона Петлюри, 15, м. Київ, а розгляд скарг на бездіяльність слідчих цього органу відповідно до приписів КПК України віднесено до юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва.
Серед іншого, адвокатами було отримано і надано суду апеляційної інстанції письмові докази про те, що підрозділи ДБР за адресою: АДРЕСА_1 не знаходяться та слідчим перепустки за цією адресою не видавалися, а також про те, що приміщення на 7-му поверсі будівлі за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до договорів оренди надано у користування іншій, ніж ДБР, юридичній особі.
Керівництвом ДБР був прийнятий новий наказ № 113 від 7 квітня 2020 року, в якому посилання на адреси: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 , без жодних пояснень зникли, але з`явилися відомості про те, що слідчі підрозділи розташовуються на АДРЕСА_4 , Борисоглібська, 18, АДРЕСА_5 .
Відповідно до листа Начальника Головного слідчого управління ДБР ОСОБА_8 було з`ясовано, що вищезгаданий наказ про визначення місця розташування слідчих підрозділів було скасовано наказом керівника ДБР від 30 квітня 2020 року за № 148 та визначено, що місцем знаходження органів досудового розслідування Центрального апарату ДБР знову стала будівля Будинку Уряду України ( АДРЕСА_1 ), а раніше поширювані ДБР посилання на те, що слідчі підрозділи розташовуються на АДРЕСА_4 , Борисоглібська, 18, АДРЕСА_5 , після 30 квітня 2020 року зникли без жодних пояснень.
При цьому, як зазначає адвокат, згідно з неодноразових листів Кабінету Міністрів України такі органи за вищенаведеною адресою відсутні, ДБР жодних приміщень в Будинку Уряду не використовує та слідчим перепустки до Будинку Уряду не видавалися, що, на думку адвоката, свідчить про очевидну фікцію будь-яких посилань ДБР про, нібито, розташування слідчих підрозділів у будинку КМУ, тобто в Печерському адміністративному районі міста Києва.
Щодо місця знаходження органів досудового розслідування Центрального апарату ДБР по вулиці Панаса Мирного, 28 у м. Києві, захисник зауважує, що ця будівля зачинена, знаходиться в аварійному стані та станом на 30 грудня 2020 року, як і станом на час розгляду клопотання прокурора, там не знаходилися і не знаходяться ні слідчі підрозділи, ні слідчі, ані керівництво ДБР, підтвердженням чому слугують фотознімки цієї будівлі, зроблені у квітні 2020, травні 2020 та у січні 2021 року.
Захисник наполягає на тому, що весь цей час, у тому числі станом на час судового розгляду цієї справи, фактичним місцем знаходження ДБР та діяльності слідчих підрозділів (органів досудового розслідування) Центрального апарату ДБР як була, так і залишається будівля за адресою: вулиця Симона Петлюри, 15, м. Київ у Шевченківському адміністративному районі столиці, доказом чому є відомості, що наведені на офіційному сайті ДБР - щодо поштової адреси ДБР, звіт ДБР за 2018 рік (стор. 9, де вказано, що ДБР отримано першу будівлю в Києві за адресою: Симона Петлюри, 15), розпорядження КМ України № 401-р від 13 червня 2018 року, розпорядження КМ України № 261-р від 3 квітня 2019 року, на підставі якого договір оренди державного майна (будівлі у м. Києві по вул. Симона Петлюри, 15) № 8045 від 16 березня 2018 року було припинено у зв`язку із передачею такої будівлі до сфери управління ДБР.
На переконання адвоката, системний аналіз наведених вище доводів беззаперечно свідчить про те, що відповідно до вимог КПК України, враховуючи місцезнаходження органів досудового розслідування Центрального апарату ДБР (м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15 (Шевченківський район)), судовий контроль за досудовим розслідуванням, що здійснюють слідчі Центрального апарату ДБР покладено саме на Шевченківській районний суд м. Києва (відповідно до його територіальної юрисдикції).

Заслухавши доповідь судді, прокурора, який підтримав клопотання про направлення матеріалів судової справ для розгляду до Печерського районного суду м. Києва, адвоката, який заперечував проти задоволення клопотання прокурора та підтримав доводи, викладені у запереченні на таке клопотання, дослідивши матеріали судової справи, а також додатково надані сторонами докази на підтвердження своєї позиції, колегія суддів доходить такого висновку.

Зі змісту світлокопії витягу з ЄРДР встановлено, що Центральним апаратом ДБР проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000307, за ч. 2 ст. 201, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України (ас. 73зв.-74).

Як встановлено з матеріалів судової справи, 19 листопада 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва в порядку ст. 114 КПК України надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах представника 3-ї особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, - ОСОБА_7 , про встановлення процесуальних строків у кримінальному провадженні № 0000307 (ас. 1-67).

Прокурор, вважаючи, що клопотання адвоката не підсудне Шевченківському районному суд м. Києва, подав клопотання про передачу вказаних матеріалів для розгляду до Печерського районного суду м. Києва у порядку, передбаченому ст. 34 КПК України, оскільки вказане клопотання не підсудне Шевченківському районному суду м. Києва (ас. 71-73).

Проте, на переконання колегії суддів, вказане клопотання прокурора не підлягає до задоволення, з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, серед іншого, до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності

Статтями 28, 114 КПК України не врегульовані аспекти, пов`язані з підсудністю відповідних клопотань, предметом доказування під час їх розгляду та вирішення, процесуальним порядком їх вирішення, колом осіб, що беруть участь у судовому розгляді клопотання, вимогами щодо змісту судових рішень за результатами такого розгляду.
Задля визначення підсудності клопотань, передбачених ч. 6 ст. 28 КПК України, доцільно застосовувати аналогію положень інших норм КПК України, якими визначається підсудність інших клопотань у кримінальному провадженні.
Приписами ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України задекларовано, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

А тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного права й до розгляду клопотань про встановлення процесуальних строків у кримінальному провадженні, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 38 КПК України досудове слідство здійснюють:
1) слідчі підрозділи:
а) органів Національної поліції;
б) органів безпеки;
в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства;
г) органів Державного бюро розслідувань;
2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Як зазначає прокурор у клопотанні та під час його розгляду, досудове розслідування у кримінальному провадженні проводиться Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про Державне бюро розслідувань»(із змінами та доповненнями) систему Державного бюро розслідувань складають центральний апарат, територіальні управління, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи. У складі Державного бюро розслідувань діють слідчі, оперативні підрозділи, підрозділи внутрішнього контролю та інші підрозділи.
Організаційна структура Державного бюро розслідувань визначається Президентом України.
Указом Президента України № 41/2020 від 5 лютого 2020 року затверджена організаційна структура Державного бюро розслідувань, яке складається з:
1. Центрального апарату, в який входять:
Головне слідче управління
Головне оперативне управління
Головне оперативно-технічне управління
Управління внутрішнього контролю
Управління забезпечення особистої безпеки
Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013 2014 роках
Управління правового забезпечення
Управління міжнародного співробітництва
Управління кадрової роботи та державної служби
Управління режимно-секретної роботи та захисту інформації
Управління фінансової діяльності та бухгалтерського обліку
Управління забезпечення діяльності
Управління інформаційних технологій
Відділ по роботі з громадськістю та засобами масової інформації
Відділ організаційно-аналітичного забезпечення
Патронатна служба.
2. Територіальні управління:
Територіальне управління, розташоване у місті Львові, що поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області
Територіальне управління, розташоване у місті Хмельницькому, що поширює свою діяльність на Вінницьку, Житомирську, Рівненську, Хмельницьку, Чернівецьку області
Територіальне управління, розташоване у місті Миколаєві, що поширює свою діяльність на Кіровоградську, Миколаївську, Одеську області
Територіальне управління, розташоване у місті Мелітополі, що поширює свою діяльність на Автономну Республіку Крим, Запорізьку, Херсонську області, місто Севастополь
Територіальне управління, розташоване у місті Полтаві, що поширює свою діяльність на Дніпропетровську, Полтавську, Сумську, Харківську області
Територіальне управління, розташоване у місті Краматорську, що поширює свою діяльність на Донецьку і Луганську області
Територіальне управління, розташоване у місті Києві, що поширює свою діяльність на місто Київ, Київську, Черкаську та Чернігівську області.
3. Інститут підготовки кадрів Державного бюро розслідувань та Науково-дослідний інститут судових експертиз Державного бюро розслідувань.

Таким чином Головне слідче управління входить в організаційну структуру центрального апарату Державного бюро розслідувань.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням юридичної особи - Державного бюро розслідувань є м. Київ, вул. П.Мирного, 28.
Разом з тим, з долучених до заперечень копій документів встановлено, що за юридичною адресою місцезнаходження ДБР: м. Київ, вул. П.Мирного, 28, будь-яка діяльність не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 93 ЦПК України місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Згідно з даними, розміщеними на офіційному веб-сайті Державного бюро розслідувань (https://dbr.gov.ua/grafik-osobistogo-priyomu-gromadyan-kerivnictvom-derzhavnogo-byuro-rozsliduvan, https://dbr.gov.ua/dostup-do-publichnoi-informacii), центральний апарат ДБР, у склад якого входить і Головне слідче управління, знаходиться саме за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 15, що було підтверджено і прокурором під час розгляду його клопотання.

Таким чином, місцезнаходженням центрального апарату Державного бюро розслідувань, в структуру якого входить і Головне слідче управлення, яким здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000307, є, вул. С. Петлюри, 15, у м. Києві, що територіально відноситься до Шевченківського району м. Києва, на що обґрунтовано послався адвокат ОСОБА_6 під час розгляду клопотання прокурора.

За обставин, встановлених під час розгляду клопотання прокурора, доводи, викладені у клопотанні прокурора, є непереконливими та спростовуються наявними у справі доказами, а тому клопотання прокурора не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 376, ст. 34 КПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :
У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_5 про направленням матеріалів судової справи № 761/37539/20 з одного суду до іншого в межах юрисдикції Київського апеляційного суду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

_______________________ ____________________________ ____________________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3