УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву адвоката ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , про виправлення помилки в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 грудня 2020 року у справі № 761/42341/20 (провадження № 1-кс/761/25360/2020)

в с т а н о в и в:

10 лютого 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва захисником ОСОБА_5 було подано заяву про виправлення помилки, в якій адвокат просив: виправити допущену арифметичну помилку в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 грудня 2020 року у справі № 761/42341/20 (провадження № 1-кс/761/25360/20), шляхом зазначення в резолютивній частині: «Строк дії такої ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою визначено 09 лютого 2021 року включно».
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 заяву підтримав та просив задовольнити.
Прокурори ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання.
Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши заяву та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшла наступного висновку.
Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 грудня 2020 року у справі № 761/42341/20 (провадження № 1-кс/761/25360/20) клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції міста Києва ОСОБА_7 , погоджене начальником Київської міської прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 задоволено та ухвалено: застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави; взяти підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту в залі суду; строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначено до 27 лютого 2021 року включно.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2021 року, вищевказану ухвалу залишено без змін.
Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
За ч.1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
З дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину ( п.4 ч.3 ст. 219 КПК України).
При цьому, згідно ч.4 цієї ж статті Кодексу, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, передбачених пунктами 1 і 2 частини третьої цієї статті; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні нетяжкого злочину; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Як вбачається зі змісту клопотання та матеріалів справи, ОСОБА_6 про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 146, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 189 КК України повідомлено 29.12.2020, він не був затриманий в порядку ст. 208 КПК України. Підозрюваного ОСОБА_6 було взято під варту в залі суду 31 грудня 2020 року після оголошення слідчим суддею ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до вимог статті 205 КПК України така ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчим суддею визначено строк тримання під вартою терміном 59 календарних днів, тобто у відповідності до вимог ч.1 ст.197 КПК України, яка передбачає, що строк дії такої ухвали не може перевищувати 60 днів.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Відповідно до ч.1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Також відповідно до ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
З викладеного вбачається, що задля дотримання принципу верховенства права у кримінальному провадженні, необхідно враховувати не лише положення КПК України, а й практику ЄСПЛ.
Так, у рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено: Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст. 6 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що наявність чи відсутність порушень норм процесуального та матеріального права під час розгляду клопотання, за наслідками розгляду якого слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва постановлено ухвалу від 31 грудня 2020 року у справі № 761/42341/20, було перевірено в ході апеляційного перегляду ухвали, та ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2021 року ухвалу слідчого судді від 31.12.2020 залишено без змін.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що заява адвоката ОСОБА_5 про виправлення арифметичної помилки в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 грудня 2020 року у справі № 761/42341/20 (провадження № 1-кс/761/25360/2020) задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 379, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Заяву адвоката ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , про виправлення помилки в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 грудня 2020 року у справі № 761/42341/20 (провадження № 1-кс/761/25360/2020) залишити без задоволення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1