Справа № 643/2520/21
Провадження № 1-кс/643/848/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001753 від 04.12.2020,-

в с т а н о в и в:

Прокурором подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що до Московського ВП ГУНП в Харківській області, звернулася ОСОБА_4 , яка повідомила про те, що особа на ім`я ОСОБА_5 , який мешкає по АДРЕСА_1 зберігає за місцем свого мешкання виготовляє та вживає наркотичні засоби. Відомості за даним фактом були внесені до ЄРДР за №0001753 від 04.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України. В ході проведення обшуку, на підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова, у період часу з 10:58 год. до 11:26 год. за адресою: АДРЕСА_2 , у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих було виявлено та вилучено речі, щодо яких ставиться питання про їх арешт. Виявлені речові докази опечатано бирками з підписами учасників огляду та герметично запаковано.
Прокурор зазначив, що є підстави вважати, що вилучені речі є предметами вилученим з обігу, в подальшому будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, тому з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, а також для проведення судової експертизи виникла необхідність в накладенні арешту.
Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив розглянути клопотання за його відсутності, клопотання підтримав, просив задовольнити.
ОСОБА_6 , подав заяву в якій просив розглянути клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечував.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.12.2020 за №0001753, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, за фактом того, що особа на ім`я ОСОБА_5 , який мешкає по АДРЕСА_1 зберігає за місцем свого мешкання виготовляє та вживає наркотичні засоби.
Доводи клопотання підтверджуються відомостями з протоколу обшуку від 11.02.2021 проведеного адресою: АДРЕСА_2 , під час якого у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих було виявлено та вилучено: полімерну пляшку з рідиною коричневого кольору; шприц об`ємом 20 мл. з нашаруваннями; шприц об`ємом 5 мл. з рідиною світло-коричневого кольору близько 4мл; полімерний згорток в середині, якого знаходиться фрагмент вати з нашаруваннями бурого кольору; металеву каструлю з нашаруваннями бурого кольору; три шприца об`ємом по 5 мл. кожний із залишками речовини бурого кольору.
Згідно ч.1 ст.234 КПК України, обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Частиною 7 статті 236 КПК України передбачено, що при обшуку слідчий, прокурор зокрема має право тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України, а саме п. 1, п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Вилучені під час проведення обшуку речі підпадають під ознаки тимчасово вилученого майна, оскільки є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди злочину та є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено необхідність накладення арешту на вилучене майно, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом.
Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001753 від 04.12.2020 задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення обшуку 11.02.2021 в період часу з 10:58 год. до 11:26 год. за адресою: АДРЕСА_2 , у а саме на: полімерну пляшку з рідиною коричневого кольору; шприц об`ємом 20 мл. з нашаруваннями; шприц об`ємом 5 мл. з рідиною світло-коричневого кольору; полімерний згорток в середині, якого знаходиться фрагмент вати з нашаруваннями бурого кольору; металеву каструлю з нашаруваннями бурого кольору; три шприца об`ємом по 5 мл. кожний із залишками речовини бурого кольору.
Вилучені предмети герметично упаковані та несанкціонований доступ до їх вмісту відсутній.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1