Справа № 445/1300/17
У Х В А Л А

"04" серпня 2021 р. Золочівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участі:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Золочеві Львівської області клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000039 від 16.01.2015 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України,

В С Т А Н О В И В:

на розгляді Золочівського районного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2015 за №0000039, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 140 КК України.

Захисник обвинуваченої заявив клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, проведення якої просить доручити Головному бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

За приписами ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Положеннями ст.4 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що правильність висновку експерта забезпечується можливістю призначення повторної експертизи.

Згідно з п.п.2.2, п.п.2.3 Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.1995 №6, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26.07.1995 за №254/790 особою, що проводить дізнання, слідчим, прокурором, суддею чи судом можуть бути призначені первинна, додаткова та повторна судово-медична експертиза. Повторна судово-медична експертиза повинна бути доручена тільки іншому (іншим) експерту (експертам).

Пленум Верховного Суду України у п.17 постанови «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 №8 роз`яснив, що при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати:

- чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи;

- чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі;

- компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень;

- достатність поданих експертові об`єктів дослідження;

- повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним;

- узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи;

- обгрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Згідно з положеннями п.11 вказаної постанови повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Аналізуючи висновок комісійної судово-медичної експертизи №91-92 та додаткової комісійної судово-медичної експертизи №67, судом встановлено, що такі не містять повних відповідей на поставлені запитання.

Так, висновок комісійної судово-медичної експертизи №91-92 не містить відповіді на наступні питання: 3) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися під час вказаних обставин у постанові?; 4) Чи правильно було обрано ОСОБА_6 (мамі) лікарем акушер-гінекологом тактику родорозрішення, згідно чинних протоколів надання медичної допомоги?; 5) …чи правильну тактику обрали обрали лікар ОСОБА_4 , лікар ОСОБА_8 та акушер ОСОБА_9 при вказаних ускладненнях, чи можна було уникнути ускладнень та яким чином?

Окрім того, у висновку наявні взаємосуперечливі відповіді на поставлені запитання. Так, у відповіді на 5 питання комісія експертів вказує, що «в процесі пологів у ОСОБА_6 розвинулась вторинна слабість пологової діяльності, що підтверджується тривалістю 2-го періоду пологів (1 год. 20 хв. при допустимій тривалості 2-го періоду у жінки, що народжує повторно, до 1 години, згідно наказу МОЗ України №624 від 03.11.2008). Хоча вказане ускладнення лікарями не було внесено в діагноз, в 2-му періоді пологів гр. ОСОБА_6 вводився медичний препарат окситоцин для посилення родової діяльності». А у відповіді на 12 питання «Якщо виявлено ускладнення під час пологів, то чи була вибрана правильна тактика подальшого родорозрішення», комісія експертів вказує, що згідно записів в історії хвороби, ускладнення в пологах діагностовано не були.

Також, встановлено неузгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експерта. Зокрема, у дослідницькій частині висновку експерти наводять покази потерпілої, у яких остання вказувала, що під час пологів лікарі натискали їй ліктями на живіт, а у відповіді на 10 питання зазначають, що в історії пологів відсутні дані, які б свідчили, що у процесі пологів у гр. ОСОБА_6 застосовувались витискання плоду ліктями рук сторонніх осіб (лікарів) під час родорозрішення (пологів).

Аналогічно і у відповіді на 6 питання експерти вказують, що в історії пологів не зазначені жодні маніпуляції, які б застосовувались з метою розродження ОСОБА_6 , хоча про проведені маніпуляції зазначено у протоколі допиту потерпілої ОСОБА_6 , а про застосування медичного препарату окситоцин з метою родопосилення у партограмі, що знайшло відображення у дослідницькій частині висновку.

Крім того, у дослідницькій частині висновку зазначається, що згідно даних УЗД від 05.12.2014 діагоностовано: обвиття пуповини навколо шиї дитини, багатовіддя, а у відповіді на 17 питання вказано, що багатовіддя, яке записано в діагнозі історії пологів №8 ОСОБА_6 , не підтверджено результатами ультразвукового обстеження і в процесі спостереження за вагітною в жіночій консультації.

Варто також наголосити, що наявні неузгодженості між первинним №91-92 та додатковим №67 висновками експерта. Так, у первинному висновку (відповідь на 5 питання) експерти вказують, що ознаки дистресу плода мали місце вже при поступленні роділлі ОСОБА_6 в лікарню 07.01.2025, а у додатковому (відповідь на 2 питання) зазначають, що вчасно не діагностовано кисневе голодування у плода ОСОБА_6 розвинулося під час пологів.

Також, у п.8.9 підсумкової частини висновку№91-92 експерти вказують про неповне виконання лікарями акушер-гінекологами Золочівської ЦРЛ ОСОБА_4 і ОСОБА_8 своїх обов`язків, а у п.2 додаткового висновку №67 з посилання на п.8.9. висновку №91-92 зазначають, що мало місце неналежне виконання обов`язків вищевказаними лікарями.

Таким чином, наведені вище обставини вказують на неналежну обґрунтованість висновків комісійної та додаткової комісійної судово-медичної експертизи, неузгодженість між дослідницькою та підсумковою частиною висновку №91-92, а також неузгодженість висновків №91-92 між собою, неповноту відповідей на поставлені запитання, що в цілому викликає сумніви щодо правильності вказаних висновків.

Вказану неповноту висновків експерта, а також неузгодженості та суперечності у вказаних висновках не вдалось повною мірою усунути шляхом допиту експертів у судовому засіданні.

Окрім того, при проведенні експертизи було допущені порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Так, в ході судового розгляду встановлено, що одним із експертів, який у складі комісії проводив комісійну судово-медичну експертизу (висновок №91-92 від 17.07.2015) та додаткову комісійну судово-медичну експертизу (висновок №67 від 12.05.2017) був ОСОБА_10 , професор кафедри факультетської і шпитальної педіатрії ЛНМУ, доктор медичних наук. В той же час з медичної картки стаціонарного хворого №23 Кіндрат Степана вбачається, що ОСОБА_10 16.01.2015, 2001.2015, 21.01.2015, 23.01.2015 проводив огляд новонародженого ОСОБА_11 із наданням рекомендацій щодо проведення лікування, а 02.02.2015 надавав консультацію щодо подальшого лікування Кідрат Степана.

Відповідно до ст.79 КПК України експерт не має права брати участі в кримінальному провадженні та відводиться за підставами, передбаченими частиною першою статті 77 цього Кодексу, з тим обмеженням, що його попередня участь у цьому кримінальному провадженні як експерта не може бути підставою для відводу. Експерт, крім того, не має права брати участі в кримінальному провадженні, якщо він проводив ревізію, перевірку тощо, матеріали яких використовуються у цьому провадженні.

Положеннями п.3 ч.1 ст.77 КПК України передбачено що експерт не має права брати участі у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Враховуючи, що ОСОБА_10 , професор кафедри факультетської і шпитальної педіатрії ЛНМУ, доктор медичних наук, неодноразово проводив огляди ОСОБА_11 з наданням письмових рекомендацій щодо його подальшого лікування, виникають обґрунтовані сумніви щодо його неупередженості як експерта у вказаному кримінальному провадженні.

При цьому суд бере до уваги, що на момент призначення та проведення комісійної та додаткової комісійної судово-медичної експертиз обвинувачена ОСОБА_4 не перебувала у статусі підозрюваної у даному кримінальному провадженні, а тому була позбавлена можливості заявляти про відвід експерта.

Отже, суд приходить до переконання про наявність підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_5 та призначення комісійної судово-медичної експертизи.

Поряд з цим, зважаючи, що сторона обвинувачення висловлювала достатньо обґрунтовані сумніви щодо допустимості як доказу патгістологічного дослідження плаценти ОСОБА_6 , суд приходить до переконання, що таке не слід брати до уваги при проведенні повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Відтак, клопотання захисника ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 242, 332, 372, 376 КПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000039 від 16.01.2015 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України задовольнити частково.

Призначити у кримінальному провадженні №0000039 від 16.01.2015 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України повторну комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити судово-медичним експертам Державної спеціалізованої установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», яка знаходиться за адресою: 04112, м. Київ, вул. Дорогожицька, 9.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1)Які тілесні ушкодження були виявлені на тілі дитини, якщо так. то який їх характер, локалізація та механізм утворення?

2)Якщо є виявлені тілесні ушкодження на тілі, то коли вони могли утворитися та ступінь тяжкості?

3)Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися під час вказаних обставин у постанові?

4)Чи правильно було обрано ОСОБА_6 (мамі) лікарем акушер-гінекологом тактику родорозрішення згідно чинних протоколів надання медичної допомоги?

5)Чи були будь-які ускладнення під час пологів у ОСОБА_6 .? Якщо так, то чи могли ці ускладнення в подальшому вплинути на виставлення новонародженій дитині діагнозу- тілесні ушкодження у вигляді гіпоксично-ішемічне ураження центральної нервової системи важкого ступеня, синдром аспірації меконію, та чи правильну тактику обрали ОСОБА_4 , лікар ОСОБА_8 та акушер ОСОБА_9 при вказаних ускладненнях, чи можна було уникнути ускладнень, та яким чином?

6)Чи маніпуляції проведені з ОСОБА_6 під час пологів могли призвести до ускладнень та в подальшому до розвитку у новонародженої дитини ушкодження у вигляді гіпоксично-ішемічне ураження центральної нервової системи важкого ступеня, синдром аспірації меконію?

7)Чи діагноз ушкодження у вигляді гіпоксично-ішимічне ураження центральної нервової системи важкого ступеня, синдром аспірації меконію, виставлений дитині Кіндрат, спричинений в результаті неналежного виконання своїх обов`язків акушеркою пологового відділення Золочівської ЦРЛ ОСОБА_9 .?

8)Чи діагноз - ушкодження у вигляді гіпоксично-ішемічне ураження центральної нервової системи важкою ступеня, синдром аспірації меконію, виставлений дитині Кіндрат, спричинений в результатів неналежного виконання своїх обов`язків лікарем-акушер-гінекологом пологового відділення Золочівської ЦРЛ ОСОБА_4 .?

9)Чи діагноз - ушкодження у вигляді гіпоксично-ішемічне ураження центральної нервової системи важкого ступеня, синдром аспірації меконію, виставлений дитині Кіндрат, спричинений в результаті неналежного виконання своїх обов`язків лікарем-акушер-гінекологом, завідувачем пологовим відділення Золочівської ЦРЛ ОСОБА_8 .?

10)Чи могло утворитися ускладнення у вигляді гіпоксично-ішемічне ураження центральної нервової системи важкого ступеня, синдром аспірації меконію внаслідок витискання плоду ліктями рук сторонніх осіб (лікарів) під час родорозрішення (пологів)?

11)Чи були застосовані медичні інструменти (акушерські щипці та затискач щоб перерізати пуповину) під час пологів у Кіндрат?

12)Якщо виявлено ускладнення під час пологів, то чи була вибрана правильна тактика подальшого родорозрішення?

13)Чи є причинним наслідком та зв`язком тактика ведення родорозрішення з подальшим розвитком ускладнення дитини?

14)Чи правильно надавалася допомога дитині та матері після родорозрішення, в повному об`ємі та відповідними спеціалістами згідно чинних протоколів надання медичної допомоги?

15)Чи правильно виставлений першочерговий діагноз дитині Кіндрат?

16)Чи на належному рівні була надана медична допомога лікарем-неонатологом новонародженій дитині породіллі Кіндарт?

17)Якими захворюваннями страждала вагітна до пологів, і чи могли ці захворювання призвести до вказаних наслідків?

18)Якими захворюваннями страждала дитина до пологів, і чи могли ці захворювання призвести до вказаних наслідків?

19)Якими захворюваннями станом на 13.03.2017 хворіла дитина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .?

20)Яка причина цих захворювань і чи не пов`язано їх виникнення з неналежним виконанням медичними працівниками пологового відділення Золочівської ЦРЛ ОСОБА_4 своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення?

21)Які наслідки ушкоджень та захворювання у неповнолітнього ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя с. Перегноїв, Золочівського району Львівської області?

Для проведення експертизи в розпорядження експертів скерувати матеріали кримінальної справи №445/1300/17 (провадження №1-кп/445/7/21).

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

У випадку виявлення під час проведення зазначеної експертизи відомостей, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких не були поставлені запитання, викласти такі відомості у висновку експертизи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків у суді чи під час провадження досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1