Провадження № 1-кс/947/7189/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в м. Одесі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001858 від 01.07.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання заявника про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 07.07.2020 року на житловий будинок (об`єкт житлової нерухомості), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що ОСОБА_3 є законним власником житлового будинку, а в рамках кримінального провадження повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, тобто винну особу встановлено, у зв`язку з чим, відсутня необхідність у подальшому арешті майна.

ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Дослідивши вказане клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з долученої до клопотання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 07.07.2020 року, слідчим суддею було накладено арешт на житловий будинок (об`єкт житлової нерухомості), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що є підстави вважати, що зазначений об`єкт нерухомого майна є об`єктом кримінально-протиправних дій, тобто відповідає критеріям речових доказів, а також у зв`язку із загрозою вчинення протиправних дій відносно зазначеного об`єкта нерухомого майна.

Власником земельної ділянки є ОСОБА_3 , який визнаний потерпілим в рамках кримінального провадження №0001858 від 01.07.2020 року.

В рамках кримінального провадження №0001858 від 01.07.2020 року відносно ОСОБА_5 10.03.2021 року складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку та кримінального правопорушення, а саме у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України використання завідомо підробленого документа, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в особливо великих розмірах.

Слідчий суддя враховує те, що попри встановлену на момент розгляду клопотання про арешт майна відповідність вищевказаного об`єкту нерухомого майна критеріям речових доказів, з моменту застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження минув майже рік, протягом цього часу було встановлено особу, причетну до вчинення кримінальних правопорушень, тобто проведені всі необхідні слідчі та процесуальні дії.
За таких обставин, слідчий суддя не може прийти до переконання, що на теперішній час накладений арешт майна продовжує відповідати засадам розумності та співмірності, а відповідно, й що такий захід забезпечення обґрунтовано продовжує обмежувати право власності добросовісного набувача.
Слідчий суддя також зазначає, що стороною обвинувачення також не було надано жодних доказів, які б обґрунтовували необхідність в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

З урахуванням викладеного, в цілях не порушення гарантованого права власності особи, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001858 від 01.07.2020 року задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 07.07.2020 року, на житловий будинок (об`єкт житлової нерухомості), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1