єдиний унікальний номер справи 531/1705/21
номер провадження 1-кс/531/627/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2021 року м. Карлівка

Слідчий суддя Карлівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання старшого дізнавача СД ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурор Карлівського відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за № 0000425 від 10.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна, -

в с т а н о в и в :

СД ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській областіздійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000425 від 10.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 10.08.2021 року о 03.07 год. до ЧЧ ВП № 3 Полтавського РУП надійшло телефонне повідомлення зі служби «102» з приводу того, що на ставку в АДРЕСА_1 невідомий чоловік проводить незаконний вилов риби за допомогою сітки. Виїздом на місце події СОГ ВП № 3 Полтавського РУП було встановлено, що на ставку з умовною назвою «Бугаїнський» в АДРЕСА_1 був помічений чоловік, який за допомогою рибацької сітки виловлював з ставку рибу. При огляді місця події було виявлено, що на березі знаходилася наступна риба, що була виловлена, а саме товстолоб -1 шт., судак 6 шт., карась -11 шт., коропи -9 шт. окунь 2 шт. В загальній кількості 29 шт. Вилучена риба та риболовна сітка були вилучені та поміщені до двох полімерних мішків білого кольору, горловини яких зав`язані ниткою та скріплені біркою з підписами понятих.

Відомості по даному факту внесені до ЄРДР за № 0000425 від 10.08.2021 з правовою кваліфікацією кримінального проступку ч. 1 ст. 249 КК України.

На даний час в дізнанні виникла необхідність у забезпеченні збереження вилучених риби та риболовної сітки.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України стверджується зокрема тим, що об`єкт кримінально-протиправних дій а саме вилучена риба в загальній кількості є доказом кримінального правопорушення.

Враховуючи, що вилучена риба, а саме товстолоб -1 шт., судак 6 шт., карась -11 шт., коропи -9 шт. окунь 2 шт. та риболовна сітка є речовим доказом, тобто об`єктом кримінально протиправних дій предметом, на який було безпосередньо спрямовано кримінально протиправне посягання, тобто відповідає критеріям встановленим у ст. 98 КПК України, а тому на нього може бути накладений арешт з метою збереження речових доказів.

Завданням арешту вказаного об`єкту а саме вилученої риби, товстолоб -1 шт., судак 6 шт., карась -11 шт., коропи -9 шт. окунь 2 шт. та риболовної сітки є забезпечення збереження до завершення досудового розслідування в якості речового доказу і прийняття відповідного процесуального рішення.

Підставою для арешту вказаного об`єкту вилученої риби, товстолоб -1 шт., судак 6 шт., карась -11 шт., коропи -9 шт. окунь 2 шт. та риболовної сітки є те, що вказана риба та риболовна сітка є речовим доказом, а незаконна реалізація вказаної риби та риболовної сітки в подальшому може негативно вплинути на хід досудового розслідування.

Метою накладення арешту на вказаний об`єкт вилученої риби, товстолоб -1 шт., судак 6 шт., карась -11 шт., коропи -9 шт. окунь 2 шт. та риболовної сітки є те, що вказана риба та риболовна сітка є речовим доказом, а незаконна реалізація вказаної риби та риболовної сітки є запобігання його відчуження, пошкодження, псування, знищення або перетворення.

На даний час в органу дізнання є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів із метою проведення необхідних слідчих дій та експертних досліджень. Оскільки накладення арешту є необхідним для запобігання можливості подальшого відчуження майна, пошкодження, псування або перетворення а також його вилучення, є необхідним для забезпечення його зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, надіславши заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала та просила задовольнити.

Власник тимчасово вилученого майна в судове засідання не з`явився будучи повідомлені належним чином, надіслав клопотання про розгляд справи без його участі. Проти накладення арешту не заперечував.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, що визначено ч.1 ст.172 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання про арешт майна за відсутності учасників процесу.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Установлено, що в провадженні СД ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській областіперебувають матеріали досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000425 від 10.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 10.08.2021 року о 03.0 год. до ЧЧ ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло телефонне повідомлення з приводу того, що зі ставку в АДРЕСА_1 здійснюється незаконне зайняття рибним промислом.

На обґрунтування доводів клопотання слідчим долучені: копія витягу з ЄРДР, копії рапорту; протоколи огляду місця події від 10.08.2021; копії пояснень; постанова про визнання речовими доказами від 10.08.2021 року та інші матеріали справи, якими у сукупності підтверджуються викладені слідчим обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, 10 серпня 2021 року постановою старшого дізнавача СД ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_4 , риболовну сітку та рибу вилучену під час огляду місця події визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотаннях сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання старшого дізнавача СД ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речового доказу об`єкту кримінально протиправних дій (який полягає в забороні користування та розпорядження, відчуження) на виявлену в ході оглядів від 10.08.2021 року рибу: товстолоб 1 шт., судак 6 шт., карась 11 шт., коропи 9 шт., окунь 2 шт. та риболовну сітку до вирішення питання про долю речових доказів в порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Контроль за виконанням ухвали покласти на дізнавача, в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження № 0000425 від 10.08.2021 року, дізнавача СД ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_2 .
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1