Справа № 188/1599/20
Провадження № 1-кс/188/326/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року Слідчий суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в смт. Петропавлівка клопотання заступника начальника СВ Петропавлівського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000518 від 17.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Жовте Софіївського району Дніпропетровської області, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника СВ Петропавлівського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 (далі слідчий) звернулася до слідчого судді Петропавлівського районного суду з клопотанням, погодженим з прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідча вказала, що 17 листопада 2020 року о 07.48 до чергової частини Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102 від неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця с.Самарське Петропавлівського району Дніпропетровської області про те, що 17.11.2020 о 07.46 він зайшов до свого дядька ОСОБА_9 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де побачив у дворі на ґрунті лежачого без ознак життя свого батька ОСОБА_10 з рубленою раною голови.

Відомості по цьому факту внесені до ЄРДР за № 0000518 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 17.11.2020 у період часу приблизно з 00.00 по 06.30 (точний час у ході досудового розслідування не встановлено), перебував у приміщенні домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де разом з ОСОБА_9 , який проживає у цьому будинку та ОСОБА_10 , який прийшов того дня в гості до свого брата ОСОБА_9 , разом вживали спиртні напої. Під час розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_10 з одного боку та ОСОБА_5 з другого боку на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків виникла словесна сварка, під час якої ОСОБА_5 , знаходячись в кімнаті вказаного будинку, наніс ОСОБА_10 декілька ударів кулаками в голову та тулуб, від чого останній впав на підлогу біля дивану. У процесі сварки у ОСОБА_5 виник умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_10 . Побачивши, що останній лежить на підлозі , ОСОБА_5 вийшов з будинку, і реалізуючи цей умисел, направлений на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, 17.11.2020 у період часу приблизно з 00.00 по 06.30, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, після нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 вийшов з будинку розташованого по АДРЕСА_2 , діючи умисно, взяв у себе вдома по АДРЕСА_2 сокиру та прийшов назад в будинок по АДРЕСА_3 , де зайшов у кімнату, в якій перебували ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , який лежав на підлозі біля дивану. Після чого, ОСОБА_5 із силою, достатньою для спричинення тілесних ушкоджень, сокирою умисно наніс ОСОБА_10 удари у життєво важливі частини тіла, а саме один удар у ліву скронево - тім`яну потиличну ділянку голови та один удар у праву половину лобної ділянки. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_10 помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Слідчий стверджує, що причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення вказаного злочину підтверджується такими доказами:

протоколом огляду місця події від 17.11.2020, в ході проведення якого за місцем мешкання ОСОБА_9 було виявлено труп ОСОБА_9 із виявленими на голові тілесними ушкодженнями, сліди крові на підлозі, меблях, знаряддя вчинення злочину сокиру, тощо;

показами свідка ОСОБА_9 про те, що в ніч з 16 на 17.11.2020 він разом із братом ОСОБА_9 та ОСОБА_5 в його будинку по АДРЕСА_3 розпивали спиртні напої та між ОСОБА_5 і його братом ОСОБА_9 виникла сварка, ОСОБА_5 став наносити удари останньому спочатку руками та ногами, а потім за допомогою сокири, а потім також спричинив тілесні ушкодження і свідку;

протоколом обшуку від 17.11.2020 за місцем проживання ОСОБА_5 , в ході якого вилучено светр, в якому ОСОБА_5 був вдягнутий на момент скоєння злочину зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров;

лікарським свідоцтвом про смерть № 207 від 17.11.2020, згідно з яким причиною смерті ОСОБА_9 є розтрощення голови внаслідок нападу з використанням тупого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкоджень;

протоколом затримання, під час якого було здійснено обшук затриманого та вилучено у останнього одяг і взуття, в якому він був одягнутий на момент вчинення злочину зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров;

протоколом допиту свідка ОСОБА_11 про те, що її пасинок ОСОБА_5 у ніч з 16 на 17.11.2020 увечері розпивав у її будинку спиртні напої разом із товаришем ОСОБА_12 , під час чого між ними виникла сварка та ОСОБА_5 побив ОСОБА_13 , після чого також побив її і вона в ході сварки втекла від ОСОБА_5 , вибігши з будинку; повернувшись в будинок вже вранці 17.11.2020, вона зрозуміла, що ОСОБА_5 вночі вдома не було; останній саме зайшов в будинок і зізнався їй у вбивстві;

протоколом пред`явлення предметів для впізнання свідку ОСОБА_11 , в ході якого остання впізнала сокиру, яка належить їй та якою було спричинено тілесні ушкодження ОСОБА_9

іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, вважаючи це вагомою підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий вказує, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, і обґрунтовує застосування такого запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 необхідністю запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що стосовно підозрюваного ОСОБА_5 мається обґрунтована підозра у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, крім того ОСОБА_5 не працює, не має постійного джерела доходу і може вжити заходів по переховуванню від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для кримінального провадження, та незаконно впливати на свідків підтверджується тим, що ОСОБА_5 проживає поряд з домоволодінням, де стався злочин, у зв`язку з чим може вжити заходів для знищення, спотворення речових доказів, зміни обстановки на місці пригоди, може перешкоджати явці до суду свідків, впливати на свідків з метою зміни показів або відмови від них, намагаючись у такий спосіб уникнути покарання.

Слідчий зазначила, що злочин, в якому підозрюється ОСОБА_5 , вчинено в стані алкогольного сп`яніння. Згідно з показами свідків у цьому провадженні ОСОБА_5 під час перебування в нетверезому стані поводить себе дуже агресивно до оточуючих, схильний до вчинення домашнього насильства, що підтверджується витягом з інформаційної системи «АРМОР», свідченнями осіб із числа місцевих мешканців.

Зі свідком ОСОБА_11 у обвинуваченого ОСОБА_5 міцні соціальні зв`язки, які проявлялися в спільному проживанні та веденні спільного господарства, однак стосовно ОСОБА_11 він систематично вчиняє домашнє насильство та наносить їй тілесні ушкодження, що підтверджується витягом з ЄРДР № 0000122.

Вказані обставини, на думку слідчого, свідчать про те, що більш м`які запобіжні заходи не будуть сприяти запобіганню зазначеним ризикам.

Посилаючись на норми ст.ст. 40, 131, 132, 176 178, 182, 184, 199 КПК України, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, прокурор вважав, що про наявність вказаних ризиків свідчать ті обставини, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, тому просить обрати запобіжний захід щодо підозрюваного у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів без визначення розміру застави.

Застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, на його думку, не зможе запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України. Прокурор вказав, що ризики, передбачені у ст. 177 КПК України, були підтверджені доказами, зібраними під час досудового слідства.

Захисник вважає, що вказаним прокурором ризикам можна запобігти шляхом обрання менш суворого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту і просить задовольнити клопотання частково.

Підозрюваний підтримав цю позицію сторони захисту, пояснив, що у нього є сумніви, що він міг вчинити такий злочин, оскільки він не пам`ятає всіх обставин того, що сталося під час сварки з ОСОБА_9 , послався на зміну психічного стану після перебування в АТО.

Вислухавши думки прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на такі обставини.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою обрання запобіжного заходу підозрюваному є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілих, свідків у провадженні;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4).

Прокурор в судовому засіданні достатньо обґрунтував необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та довів наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Стороною обвинувачення зібрані докази, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким.

При цьому суд бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішенні «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно з якою факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

В п.74 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мамедова проти Росії» та п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» висловлена правова позиція, що потребу позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні.

До моменту закінчення кримінального провадження існують ризики ухилення від слідства і суду підозрюваного, можливість його впливу на свідків, вчинення нових кримінальних правопорушень і вони не можуть бути попереджені шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризиків, вказаним в ст.177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі, переховування особи від правосуддя та здійснення впливу на свідків, потерпілих, інших підозрюваних. При цьому зазначено, що перешкоджання встановленню істини у справі, здійснення впливу на свідків та потерпілих, переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою у якій її переслідують. Крім того суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Слідчий суддя прийшов до переконання, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя дійшов переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Слідчий суддя рахує необхідним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з моменту його затримання згідно з протоколом затримання, тобто з 08 години 05 хвилин 17 листопада 2020 року.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті..

Згідно з пунктами 1 і 2 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства та щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи підстави та обставини справи, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, суд вважає за можливе не визначати розмір застави у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На підставі ст. 29 Конституції України, керуючись ст.ст. 48, 177,178,182,183,184,193,194,196,197,202,205, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Петропавлівського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000518 від 17 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000518 від 17 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, на строк 60 днів.

Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою рахувати з моменту його затримання з 08 години 05 хвилин 17 листопада 2020 року до закінчення строку, визначеного цією ухвалою, або зміни запобіжного заходу відповідно до положень глави 18 § 1 КПК України.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1