У Х В А Л А

11.09.2020 рокуСправа № 634/1113/20 Провадження № 1-кс/634/249/20

Слідчий суддя Сахновщинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання інспектора СД Сахновщинського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Сахновщинського відділу Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000029 від 10.09.2020 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Інспектор СД Сахновщинського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Сахновщинського відділу Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: комбайн марки «ДОН 1500», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 з метою збереження речових доказів.

Клопотання обґрунтовано тим, що 09.09.2020 року до Сахновщинського ВП ГУНП в Харківській області зі служби «102» надійшло повідомлення про те, що 09.09.2020 року екіпажом «трал 416» поблизу с. Дар-Надежда Сахновщинського району Харківської області на земельній ділянці з кадастровим номером :01:000:0892 було виявлено комбайн марки «ДОН 1500», д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , при огляді якого встановлено не відповідність заводського номеру з реєстраційними документами.

За фактом вищевказаного правопорушення 18.08.2020 року внесені відомості до ЄРДР під №0000029 від 10.09.2020 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений: 1) починати дізнання за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; 2) проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; 3) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій у випадках, установлених цим Кодексом, відповідним оперативним підрозділам; 4) звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 5) повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 6) за результатами розслідування складати обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та подавати їх прокурору на затвердження; 7) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу; 8) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Проте, відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, яка є спеціальною нормою права, якою встановлюються особливості щодо подання клопотанням про арешт майна, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Чинні норми КПК України не допускають проведення аналогій у правах та обов`язках між учасниками кримінального провадження, якщо це прямо не передбачено нормами КПК України.

Водночас, як зазначено вище, із клопотанням про арешт майна, за погодженням із прокурором, звернувся дізнавач, який процесуально не наділений повноваженнями на звернення із таким клопотанням.

Варто зазначити, що обсяг та характер повноважень дізнавача та слідчого не збігаються, адже дізнавач не може бути наділений усім обсягом повноважень, якими наділений слідчий.

Разом з тим, таке положення Закону («дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого») не несе змістовного навантаження, оскільки у частині другій статті 40-1 КПК України перелічені конкретні повноваження дізнавача, серед яких право на звернення з клопотанням про надання дозволу на арешт майна відсутнє.

Окремо слід звернути увагу, що змінами, внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» №2617-VIII, який набув чинності 1 липня 2020 року, встановлений інший порядок щодо вирішення питання стосовно вилученого майна, передбачений ст. 298-3 Кримінального процесуального кодексу України.

Так, зі змісту ст. 298-3 КПК України слідує, що речі і документи, що є знаряддям та/або засобом вчинення кримінального проступку чи безпосереднім предметом посягання, виявлені під час затримання, особистого обшуку затриманої особи або огляду речей, вилучаються уповноваженою службовою особою Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань.

Вилучені речі і документи зберігаються органом, що їх вилучив, до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

У виняткових випадках вилучені речі і документи можуть бути повернуті володільцеві до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді. Залежно від результатів розгляду вилучені речі та документи у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують.

Про вилучення речей і документів складається протокол, або робиться відповідний запис у протоколі про затримання.

Вилучені під час обшуку затриманої особи речі і документи, зазначені у частині першій цієї статті, визнаються речовими доказами, про що дізнавачем виноситься відповідна постанова, та приєднуються до матеріалів дізнання.

Крім того, п. 5 ч. 1ст. 169 КПК регламентує, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно вилучене за вироком суду в кримінальному провадженні щодо кримінального проступку.

Відповідно ч. 3ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

З огляду на вищевказане, керуючись ст.ст.2,170,171,172,298-3,372КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання інспектора СД Сахновщинського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Сахновщинського відділу Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000029 від 10.09.2020 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: /підпис/

Копія вірна. Слідчий суддя: