ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА
26 серпня 2020 року місто Фастів
Фастівський міськрайонний суду Київської області в складі:
судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 ,
перекладача ОСОБА_8 ,
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що обвинувачений ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованих злочинів, які супроводжувалися насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того підтримуючи подане клопотання, прокурор посилався на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованого злочину, який супроводжувався насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , раніше засуджений за вчинення злочинів, а тому перебуваючи на волі, без ізоляції від суспільства, може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Згідно положень п. 20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк, суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки двоє членів колегії, а саме головуючий суддя ОСОБА_9 та суддя ОСОБА_10 з об`єктивних підстав відсутні та колегія суддів позбавлена можливості до закінчення строку дії попередньої ухвали розглянути клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим з огляду на положення п. 20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться членом колегії за відсутності головуючого.
Обвинувачений ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечували, захисник просив суд відмовити у його задоволенні та обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Свої доводи обґрунтовував тим, що обвинувачені мають в Україні міцні соціальні зв`язки, зможуть винайняти житло в межах Києва або Київської області, переховуватися від суду наміру не мають, а ризики, що наведені прокурором є формальними та доказами не підтверджені.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 , проти задоволення клопотання заперечував, просив суд у його задоволенні відмовити та обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши позиції сторін кримінального провадження щодо клопотання прокурора про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч. 3 ст. 199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.
Оцінюючи доводи прокурора та захисників при вирішенні клопотання, з урахуванням обставин, на які посилався суд при обранні обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які на даний час не змінилися, суд, враховуючи положення ст. 178 КПК України, вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім цього, зважаючи на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, не має постійного місця проживання в Київській області, є громадянином Азербайджану, раніше судимий, доказів, які б свідчили про наявність у нього міцних соціальних зв`язків суду не надано, тому існує ризик переховування обвинуваченого від суду, а також останній може незаконно впливати на свідків та потерпілих недопитаних у судовому засіданні, чим перешкоджати кримінальному провадженню, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання сторони захисту.
Оцінюючи доводи прокурора та захисників при вирішенні клопотання, з урахуванням обставин, на які посилався суд при обранні обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які на даний час не змінилися, суд, враховуючи положення ст. 178 КПК України, вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім цього, зважаючи на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, не має постійного місця проживання в Київській області, є громадянином Азербайджану, раніше судимий, доказів, які б свідчили про наявність у нього міцних соціальних зв`язків суду не надано, тому існує ризик переховування обвинуваченого від суду, а також останній може незаконно впливати на свідків та потерпілих недопитаних у судовому засіданні, чим перешкоджати кримінальному провадженню, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання сторони захисту.
Керуючись статтями 177, 183, 184, 186, 193, 194, 199, 369-372 КПК України, п. 20-5 Перехідних положень КПК України, суд.
Клопотання прокурора Бориспільської місцевої прокуратурою Київської області про продовження обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
В задоволені клопотання сторони захисту відмовити.
Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят діб, тобто до 24 жовтня 2020 року.
Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят діб, тобто до 24 жовтня 2020 року.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, - з моменту вручення копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1