Справа № 186/1176/20
Провадження № 1-кс/0186/228/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 вересня 2020 року м.Першотравенськ
Слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2
розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Першотравенського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000332 від 10 вересня 2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мар`яна Роща, Петропавлівського району, Дніпропетровської області, громадянина України, непрацюючого, освіта неповна середня, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

за участю: слідчого СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_5

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , внесеним в рамках кримінального провадження №0000332, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Згідно клопотання слідчого, 05 вересня 2020 року, приблизно о 22 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , перебував у підвальному приміщенні буд. АДРЕСА_2 . В цей час між ним та ОСОБА_7 виник конфлікт. Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_5 на ґрунті неприязних відносин виник умисел на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій умисел на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , знаходячись у підвальному приміщенні буд. АДРЕСА_2 , 05 вересня 2020 року, приблизно о 22 годині 30 хвилин, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті та бажаючи їх настання, умисно почав наносити потерпілому удари кулаками обох рук по обличчю і різним частинам тіла, від чого останній впав на підлогу. Тоді ОСОБА_5 продовжив наносити йому удари ногами по голові та різним частинам тулубу. Після того, як свідок ОСОБА_8 відтягнув його від потерпілого, ОСОБА_5 припинив свої злочинні дії і покинув місце скоєння злочину, залишивши потерпілого ОСОБА_7 лежати на підлозі підвального приміщення. 10 вересня 2020 року труп потерпілого ОСОБА_7 було виявлено в зазначеному підвальному приміщенні. За результатами проведення розтину, відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №561 від 11 вересня 2020 року, встановлено, що смерть ОСОБА_7 настала в результаті внутрішньочерепної травми, травматичного субдурального крововиливу, забою головного мозку.
Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 кваліфікується за ч.1 ст.115 КК України, як умисне вбивство, тобто як умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Підозра ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, обґрунтовується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11 вересня 2020 року; протоколом огляду місця події, а саме: підвального приміщення буд. АДРЕСА_2 , від 10 вересня 2020 року, де було оглянуто труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та зафіксовано тілесні ушкодження у вигляді гематом під очима, які були виявлені; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11 вересня 2020 року; лікарським свідоцтвом про смерть №561 від 11 вересня 2020 року, виданим Павлоградським міжрайонним відділенням КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР, відповідно до якого, смерть ОСОБА_7 настала в результаті внутрішньочерепної травми, травматичного субдурального крововиливу, забою головного мозку.
З огляду на викладене ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.
Підставою для внесення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стало те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, і в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, ч.1 ст.177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 ніде не працює, веде антисоціальний спосіб життя, неодружений, не має стійких соціальних зв`язків на території м. Першотравенська, у зв`язку з цим слідчий вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, після повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, усвідомлюючи тяжкість покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 особисто знайомий зі свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , знає їх адресу проживання, спосіб життя, тощо, і у випадку можливості вільного пересування містом, він може незаконно впливати на них будь-яким чином, з метою зміни свідчень у цьому кримінальному провадженні, для уникнення в подальшому кримінальної відповідальності. Крім цього, на даний час не встановлено та не допитано всіх свідків вказаного кримінального правопорушення.
11 вересня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та прохали його задовольнити.
Захисник-адвокат ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання та прохали слідчого суддю обрати відносно ОСОБА_5 міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшла до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється та обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30 серпня 1998 року у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя встановила, що доводи поданого клопотання в частині можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, об`єктивно існує, так як ОСОБА_5 не має ніяких соціальних зв`язків на території м. Першотравенська, ніде не працює, неодружений, неповнолітніх та недієздатних осіб на утриманні не має, веде антисоціальний спосіб життя, раніше судимий за злочин проти власності, а також враховуючи вид та розмір покарання передбаченого ч.1 ст.115 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 знаходячись на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Оскільки підтверджень того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, слідчому судді не представлено, тому вважаю, що твердження про ризик незаконного впливання на свідків у даному кримінальному провадженні передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, є безпідставним й має форму припущення та висловлений у вигляді ймовірності.

На підставі досліджених в судовому засіданні матеріалів слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11 вересня 2020 року відповідно до якого, останній підтвердив факт нанесення ОСОБА_5 05 вересня 2020 року о 22 годині 30 хвилин у підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_2 , тілесних ушкоджень ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події, а саме підвального приміщення будинку АДРЕСА_2 , від 10 вересня 2020 року, відповідно до якого, 10 вересня 2020 року о 21 год. 10 хв. у підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_2 , було оглянуто труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та у останнього було виявлено тілесні ушкодження у вигляді гематом під очима; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11 вересня 2020 року, яка підтвердила факт нанесення ОСОБА_5 05 вересня 2020 року о 22 годині 30 хвилин у підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_2 , тілесних ушкоджень ОСОБА_7 ; лікарським свідоцтвом про смерть №561 від 11 вересня 2020 року, виданим Павлоградським міжрайонним відділенням КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР, відповідно до якого, смерть ОСОБА_7 настала в результаті внутрішньочерепної травми, травматичного субдурального крововиливу, забою головного мозку, ушкодження отримані внаслідок контакту з тупим предметом.
У відповідності до вимог ст.178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість доказів обґрунтованості підозри, тяжкість покарання за вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, вік та стан здоров`я ОСОБА_5 , який є працездатним, але не працює, не перебуває на диспансерному обліку у медичному закладі, неодружений, малолітніх або неповнолітніх дітей на утриманні не має, не є особою з інвалідністю.

Відповідно до приписів ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу. Враховуючи дані щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 , зазначені вище, приходжу до висновку, що дійсно існує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду.

Врахувавши обставини справи, слідчий суддя схиляється та приймає за дійсні доводи слідчого та прокурора про те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам переховування останнього від органів досудового розслідування та суду.

Зазначені висновки засновані перед усім на тому, що підозрюваний ОСОБА_5 , відповідно до даного клопотання, обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а також слідчим доведено ризик його переховування від органу досудового розслідування.

Слідчий суддя враховує рішення ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року, в якому зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вказані обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання.

Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язалися за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу, не знайшлося, застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особиста порука не виявляється можливим.

Передбачений ст.181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Беручи до уваги наведені вище обставини, а саме схильність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень пов`язаних із спричиненням тілесних ушкоджень іншим особам, вважаю, за неможливе застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Розмір застави відповідно до ч.3 ст.183 КПК України не визначається, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, скоєного із застосуванням насильства.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Враховуючи характеризуючі дані підозрюваного, те, що він, обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, не працює та не має самостійного та постійного джерела доходу, тобто в нього відсутні засоби для існування, не зайнятий суспільно - корисною діяльністю, схильний до вчинення злочинів, раніше судимий за злочини проти власності, перебуваючи на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з моменту фактичного затримання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-184, 186-187, 193-194, 196-197, 369-372, 376, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання слідчого СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000322 від 10 вересня 2020 року, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів.

Строк запобіжного заходу ОСОБА_5 у виді тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 19 години 00 хвилин 11 вересня 2020 року до 19 години 00 хвилин 09 листопада 2020 року.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .