СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4713/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 вересня 2020 року суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання, ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчому судді ОСОБА_4 в справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про зупинення досудового розслідування від 26 травня 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду м. Києва 15.09.2020 надійшла заява захисника ОСОБА_3 про відвід слідчому судді ОСОБА_4 в справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про зупинення досудового розслідування від 26 травня 2020 року.
В обґрунтування своєї заяви заявник зазначив, що Святошинським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0005976 відносно ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185 КК України, відомості про яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2019 року.
26.05.2020 року постановою слідчого Святошинського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 досудове розслідування зупинено.
Постанова про зупинення досудового розслідування отримана ОСОБА_6 31.08.2020 року.
04.09.2020 року на зазначену постанову до Святошинського районного суду м. Києва у відповідності до п. 2 ч.1 ст. 303 КПК України захисником ОСОБА_3 подана скарга.
Згідно автоматизованого розподілу справ визначено слідчого суддю ОСОБА_4 .
Слідчий суддя ОСОБА_4 підлягає відводу при розгляді скарги ОСОБА_3 від 04.09.2020 року на постанову слідчого судді Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про зупинення досудового розслідування від 26 травня 2020 року, оскільки ним 22 серпня 2019 року у цьому ж кримінальному провадженні було задоволено подання слідчого судді та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 19 жовтня 2019 року, однак не було визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.
Слідчий суддя, ОСОБА_4 якому заявлено відвід, не бажав надати пояснення.
Заявник у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Інші учасники судового провадження у судове засідання не з`явились, про розгляд заяви повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.
Враховуючи вимоги ст.ст. 21, 22, 26, 81 КПК України вважає за можливе розглянути заяву про відвід за відсутності цих осіб.
У зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового засідання технічними засобами згідно ст.107 КПК України не здійснюється.
Відповідно до ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.
Згідно положень ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Так, положеннями статті 75 КПК України визначено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
У відповідності до положень статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Скаржник ОСОБА_3 , як на підставу для відводу слідчого судді ОСОБА_4 посилається на те, що 22 серпня 2019 року у цьому ж кримінальному провадженні було задоволено подання слідчого судді та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 19 жовтня 2019 року, однак не було визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України. що викликає в нього сумніви щодо неупередженості, незалежності і безсторонності слідчого судді ОСОБА_4 .
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" від 10 грудня 2009 року, наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", п. 42). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" від 10 червня 1996 року, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайн проти Швейцарії п. 43).
У п. 97 рішення по справі "Фельдман проти України" від 08 квітня 2010 року Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності.
Визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.
Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи.
Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.
У даному випадку, з точки зору суб`єктивного критерію, вказані у заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 доводи не є об`єктивно обґрунтованими з огляду на ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини та положень КПК України, вимог ст. 75 КПК України, оскільки безумовно не можуть викликати сумніви щодо неупередженості та об`єктивності слідчого судді, а відтак за вказаних обставин заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 та висловлені ним у скарзі доводи, не ґрунтуються на вимогах ст.75 КПК України та не підлягають до задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 2,7-29,75, 80-82, 369-372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 в справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про зупинення досудового розслідування від 26 травня 2020 року - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: ОСОБА_1