02.09.2020 Єдиний унікальний № 371/796/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

2 вересня 2020 року м. Миронівка

ЄУН 371/796/20

Провадження № 1-кс/371/246/20

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000339, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 серпня 2020 року за ст. 185 ч. 2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 26 серпня 2020 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, щослідчим відділом поліції розслідується кримінальне провадження за фактом викрадення майна у виді мобільного телефону марки «Xiomi» моделі «Redmi 8 A», яке належить ОСОБА_3 та перебувало на лавочці перед будинком під номером 2-А по вулиці Толстого міста Миронівка Київської області.

Майно у виді мобільного телефону марки «Xiomi» моделі «Redmi 8 A» добровільно передано слідчому громадянином ОСОБА_4 , та оглянуто на відкритій ділянці місцевості на території автовокзалу міста Миронівка Київської області по вулиці Перемоги.

За позицією слідчого переданий матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки, ймовірно, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлені належно, в судове засідання не з`явилися. Подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

20 серпня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000339 внесені відомості про кримінальне правопорушення за ст. 185 ч. 2 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР була заява ОСОБА_3 про факт викрадення належного їй майна.

Дані обставини підтверджені Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За встановленим досудовим розслідуванням обставинами, 20 серпня 2020 року близько 13 години, стороння особа вчинила крадіжку мобільного телефону марки «Xiomi» моделі «Redmi 8 A», з лавочки перед будинком під номером 2-А по вулиці Толстого міста Миронівка Київської області.

Майно, що стало об`єктом кримінально протиправних дій, було придбано громадянином ОСОБА_4 у особи, що, ймовірно, вчинила кримінальне правопорушення, та на вимогу слідчого добровільно передано йому.

Переданий матеріальний об`єкт було оглянуто слідчим, його ознаки детально зафіксовані в протоколі огляду від 21 серпня 2020 року: мобільний телефон марки «Xiomi» моделі «Redmi 8 A», червоного кольору, без чохла, без пошкоджень та подряпин. На задній панелі мається напис «Redmi» та фотокамера зі спалахом.

Результати огляду, згідно з правилами ч. 1 ст. 104 КПК України, зафіксовані у протоколі огляду.

Постановою слідчого від 21 серпня 2020 року переданий матеріальний об`єкт долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.

Такі обставини підтверджені даними постанови слідчого про визнання речовим доказом та приєднання до кримінального провадження від 21 серпня 2020 року.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копію заяви ОСОБА_3 від 20 серпня 2020 року, протоколу допиту потерпілої ОСОБА_3 від 20 серпня 2020 року, протоколу огляду місця події від 20 серпня 2020 року, протокол огляду предмета від 21 серпня 2020 року, пояснень ОСОБА_5 від 20 серпня 2020 року,протоколу допиту свідка ОСОБА_4 від 20 серпня 2020 року.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Матеріальний об`єкт, який передано слідчому і оглянуто ним, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він, ймовірно, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого ст. 185 ч. 2 КК України.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його втрати, використання, передачі, відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження втрати, використання, передачі, відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000339, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 серпня 2020 року за ст. 185 ч. 2 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальний об`єкт у виді мобільного телефону марки «Xiomi» моделі «Redmi 8 A», червоногокольору, який поміщено до спеціального пакету № INZ1044766 та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Згідно положень статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1