печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 жовтня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ФОП ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ФОП ОСОБА_4 про скасування арешту майна.
В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000118 від 05.04.2018 на підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 квітня 2018 року справа № 202/1855/18-к (провадження 1кс/202/636/2018) накладено арешт, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «Компанія «Профі-Строй», що обліковуються на рахунках ПАТ «Банк Інвестицій та Защаджень». На підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 квітня 2018 року № 202/1855/18-к (провадження 1кс/202/632/2018) накладено арешт, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «Компанія «Профі-Строй», що обліковуються на рахунках ПАТ КБ «Приватбанк» та зупинено видаткові операції з коштами. Наразі кримінальне провадження № 0000118 об`єднане у кримінальне провадження №0000423. Адвокат вказує, що кошти які знаходяться на рахунках фактично належать ФОП ОСОБА_4 , за договором поставки № ПС15-11/2017 товарів будівельного призначення. Також зазначив, що ФОП ОСОБА_4 ніякого відношення до вказаного кримінального провадження немає, підозра йому не пред`являлась. Зазначив, що що відповідно до рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 08.01.2019 позов ФОП ОСОБА_4 до ТОВ «Компанія «Профі-Строй» задоволено та стягнуто з ТОВ «Компанія «Профі-Строй» на користь ФОП ОСОБА_4 2 018 122,70 грн., на підставі вказаного рішення відкрито виконавче провадження, проте стягнути вказані кошти не можливо через наявність арешт на кошти боржника, у зв`язку з чим, просить скасувати арешт.
Адвокат у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав в повному обсязі.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що ГСУ НП України, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000118, яке об`єднане у кримінальне провадження №0000423, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 квітня 2018 року справа № 202/1855/18-к (провадження 1кс/202/636/2018) накладено арешт, на грошові кошти та зупинено видаткові операції з коштами які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «Компанія «Профі-Строй», що обліковуються на рахунках ПАТ «Банк Інвестицій та Защаджень» Київ МФО 380281 та зупинено видаткові операції з коштами №№ 01, 80.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 квітня 2018 року № 202/1855/18-к (провадження 1кс/202/632/2018) накладено арешт, на грошові кошти та зупинено видаткові операції з коштами, які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «Компанія «Профі-Строй», що обліковуються на рахунках ПАТ КБ «Приватбанк» МФО 305299: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали при арешті майна, слідчий суддя виходив з того, що майно відповідає критеріям, передбаченим п.4 ч.2 ст. 170 КК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та метою такого арешту є забезпечення відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.(цивільного позову).
За встановлених обставин слідчий суддя приходить до переконання, що слідчим не надано доказів у спростування доводів клопотання, що грошові кошти на банківських рахунках, відповідають критеріям ст. 98 КПК України та є предметом злочину, або набуті кримінально протиправним шляхом.

Отже, відсутні обґрунтовані підстави подальшого накладення арешту на розрахункові рахунки.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Що стосується решти вимог клопотання, то в цій частинні слід відмвити у зв`язку з його необґрунтованістю та передчасністю.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання та скасування арешту з вказаних рахунків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 квітня 2018 року справа № 202/1855/18-к (провадження 1кс/202/636/2018) на грошові кошти підприємства ТОВ «Компанія «Профі-Строй», що знаходяться на рахунках ПАТ «Банк Інвестицій та Защаджень» м.Київ МФО 380281, а саме №№ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 .
Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 квітня 2018 року справа № 202/1855/18-к (провадження 1кс/202/632/2018) на грошові кошти підприємства ТОВ «Компанія «Профі-Строй», що знаходяться на рахунках ПАТ КБ «Приватбанк» МФО 305299: №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1