Справа № 946/188/21
Провадження № 1-кс/946/99/21
У Х В А Л А

про арешт майна

14 січня 2021 року слідча суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшої слідчої СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001296 від 15.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

І. Суть клопотання

1.1. 14.01.2021 року старша слідча звернулася до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про накладення арешту на добровільно виданий ОСОБА_5 фрагмент опаленого мідного кабелю для долучення до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

1.2. Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.12.2020 року до Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області надійшов рапорт працівника поліції про те, що з 19.11.2020 року по 23.11.2020 року невстановлена особа викрала кабель «Укртелеком» ТТП 30*2 близько 100 метрів за адресою: м. Ізмаїл, вул. І.Франка, 20 - проспект Миру, 17-А, кабель знаходився в колодязі (ЖЄО 21581).

Під час проведення слідчих дій було встановлено, що з оглядових колодязів ПАТ «Укртелеком», які розташовані за адресою: м. Ізмаїл, вул. І.Франка, 20 - проспект Миру, 17-А, було здійснено крадіжку фрагментів кабелю марки ТПП (телефонний поліетиленовий парний) 30х2х0,4 загальною довжиною 82 метри.

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснив крадіжку фрагментів кабелю телефонного зв`язку марки ТПП 30х2х0,4 та продав його ОСОБА_5 .

14.01.2021 року ОСОБА_5 добровільно видав фрагмент опаленого мідного кабелю, який на теперішній час має значення речового доказу по вказаному кримінальному провадженні та безпосередньо є предметом посягання.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч.2 ст.185 КК України.

1.4. Подане клопотання про арешт майна обґрунтовується тим, що вказані полімерні оболонки від кабелю телефонного зв`язку мають значення речового доказу по справі.

ІІ. Процедура

2.1. Під час розгляду клопотання про арешт майна повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалося.

2.2. Слідчий та прокурор просили розглянути клопотання без їх участі.

2.3. ОСОБА_5 подав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти накладення арешту на майно не заперечував.

ІІІ. Кримінальне процесуальне законодавство

Стаття 98. Речові докази
1. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. […]

Стаття 170. Накладення арешту на майно
1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. […]
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів. […]
3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. […]

Стаття 171. Клопотання про арешт майна
[…] 5. Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Стаття 173. Вирішення питання про арешт майна
1. Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. […]

ІV. Оцінка слідчої судді

4.1. Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення тощо, зважаючи на те, що зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст.98 КПК України та може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також з метою забезпечення збереження речових доказів, слідча суддя вважає, що клопотання слідчої про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 167, 170-173, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И Л А:

1. Клопотання старшої слідчої СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001296 від 15.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, задовольнити.

2. Накласти арешт на добровільно виданий ОСОБА_5 фрагмент опаленого мідного кабелю.

3. Ухвала підлягає негайному виконанню.

4. Копію ухвали про арешт майна невідкладно надіслати слідчому, прокурору та власнику майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з отримання її копії та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідча суддя: ОСОБА_1