У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Любашівка Подільського району Одеської області, українця за національністю, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстроваого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, за ч.2 ст. 186 КК України із застосуванням ст. 75 КК України,
підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0001780 від 20.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

потерпілого - ОСОБА_7 ,

представник потерпілого ОСОБА_8 , -

В С Т А Н О В И В:
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що що ОСОБА_4 , маючи не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість, перебуваючи на іспитовому терміні, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, та повторно вчинив кримінальне правопорушення майнового характеру за наступних обставин.
Так, 20.12.2020, близько об 01 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебував у приватному будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Маючи злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, ОСОБА_4 визначив предметом свого злочинного посягання ноутбук «ASUS F54IS X008», у корпусі сірого кольору, вартістю 9 тисяч 999 гривень, який належить ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований та таємне викрадення чужого майна, переслідуючи ціль незаконного збагачення ОСОБА_4 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, впевнившись що його дії залишаються непомітними для оточуючих, сховав собі під куртку ноутбук «ASUS F54IS X008», у корпусі сірого кольору, та мінуючи повз ОСОБА_9 виніс ноутбук «ASUS F54IS X008», у корпусі сірого кольору із будинку.
Після чого, ОСОБА_4 , разом із викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим спричинив потерпілому ОСОБА_7 , матеріальної шкоди на суму 9 тисяч 999 гривень.

20.12.2020 року ОСОБА_4 було затримано, згідно ст. 208 КПК України, уповноваженими працівниками Шевченківського ВП Приморського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області.
21.12.2020 року ОСОБА_10 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно.
Встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, не має постійного місця мешкання, вже притягується до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, а також на теперішній час перебуває у розшуку.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків: передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.
У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що ризики, вказані в клопотанні слідчого, не обґрунтовані.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.
Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до п`яти років, проте підозрюваний раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, офіційно не працевлаштований, не одружений, ніде не навчається, що у сукупності свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, та наявністьризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може вчинити новий злочин.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є запобігання спробам переховування під органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні та вчинити нові злочини.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: заявою про вчинення кримінального правопорушення, поясненнями потерпілого ОСОБА_7 , поясненнями свідка ОСОБА_9 ..
Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги що у цьому кримінальному провадженні до ОСОБА_4 не обирався запобіжний захід, дані про особу підозрюваного та його майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2020 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 не працевлаштований, не одружений, раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків та ризик вчинення підозрюваним нових злочинів, а тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, беручи до уваги розмір майнової шкоди, завданої вказаним кримінальним правопорушенням, вважаю, що застава у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», на строк до 60 днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 17.02.2021 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 10 510 (десять тисяч п`ятсот десять) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/16313/20.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в розумні строки;

2) не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 20.12.2020 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
22.12.2020