Справа № 565/291/20
Провадження № 1-кс/565/206/20
У Х В А Л А

12 серпня 2020 року м.Вараш

Кузнецовський міський суд Рівненської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого цивільного відповідача ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
потерпілих цивільних позивачів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
представників потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
представника потерпілого ОСОБА_7 ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кузнецовського міського суду Рівненської області клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 03 листопада 2019 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Великий Жолудськ, Володимирецького району, Рівненської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , утримуваного в ДУ «Рівненський слідчий ізолятор», обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Кузнецовського міського суду Рівненської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 03 листопада 2019 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
Ухвалою Кузнецовського міського суду Рівненської області від 07 липня 2020 року продовженообвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Дана ухвала суду закінчує свою дію 04 вересня 2020 року.
07 серпня 2020 року на розгляд Кузнецовського міського суду Рівненської області надійшло клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 строком на 60 діб, без визначення розміру застави.
Клопотання обґрунтовується тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів. У разі доведення вини обвинуваченого, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років або без такого. ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, з метою уникнення покарання, може переховуватися від суду. ОСОБА_4 , будучи причетним до скоєння дорожньо-транспортної пригоди, свідомо залишив місце події, тому слід вважати, що у разі перебування на волі, останній переховуватиметься від суду з метою уникнення покарання. Прокурором також зазначається, що обвинуваченому ОСОБА_4 може бути відоме місце проживання потерпілих та свідків, що, на думку прокурора, є ризиком впливу на потерпілих та свідків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з викладених у ньому підстав.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, вважаючи недоведеним неможливість застосування до обвинуваченого менш обтяжливого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та підтримав думку захисника.

Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , представники потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , представник потерпілого ОСОБА_7 ОСОБА_9 підтримали клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За результатами розгляду клопотання, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .
Згідно ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 і п.4 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.4 ст.12 КК України, діяння передбачене ч.2 ст.286 КК України є тяжким злочином.

Санкцією ч.2 ст.286 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років або без такого.

Зміст поданого клопотання прокурором, а також додані до нього матеріали свідчать про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти безпеки руху та експлуатації транспорту, що спричинив смерть потерпілого. Під час вчинення злочину обвинувачений перебував у стані алкогольного сп`яніння, використовуючи джерело підвищеної небезпеки. Окрім цього ОСОБА_4 , будучи причетним до скоєння дорожньо-транспортної пригоди, свідомо залишив місце події. Також обвинуваченому ОСОБА_4 може бути відоме місце проживання потерпілих та свідків, що свідчить про продовження існування ризику впливу на потерпілих та свідків.

Потерпілий ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснив, що йому постійно телефонує дружина обвинуваченого ОСОБА_4 з проханням вплинути на матір потерпілу ОСОБА_6 щодо зміни обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу, також йому продовжують надходити дзвінки з невідомих номерів з проханням пробачити ОСОБА_4 .
З огляду на наведені обставини, суд, на даний час, має тверде переконання, що дані, які свідчать про існування ризиків переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, є достатніми та беззаперечними. Вказані ризики є такими, що виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.
Зазначені вище обставини свідчать, що менш суворий запобіжний захід буде недостатнім для запобігання ризикам, визнаним судом доведеними.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, тому суд визнав за необхідне не визначати розмір застави обвинуваченому у цьому кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 199, 331, 372, 376, 392, 395 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , задовольнити.

Продовжити дію обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.
Ухвала суду закінчує свою дію 10 жовтня 2020 року.
Ухвала суду може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Кузнецовський міський суд Рівненської області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, у цей строк з дня отримання копії даної ухвали суду.
Повний текст ухвали складений та оголошений 14 серпня 2020 року о 10 год. 00 хв.

Головуючий суддя ОСОБА_1