У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 183/3662/20

№ 1-кс/183/1314/20

07 вересня 2020 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу та повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному 19.06.2020 року до ЄРДР за № 0000055, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 3692 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

заявника адвоката ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст. ст. 182, 184, 200 КПК України надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу та повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному 19.06.2020 року до ЄРДР за № 0000055, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 3692 КК України.

В обґрунтування свого клопотання адвокат зазначив, що 06.07.2020 року ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області було застосовано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02.09.2020 року та встановлено розмір застави у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 175760 грн. В ході досудового розслідування прокурором Дніпропетровської області було змінено раніше повідомлену підозру на ч. 2 ст. 3692 КК України. Заявник вважає, що дана процесуальна дія доводить той факт, що на момент винесення судом ухвали від 06.07.2020 року ОСОБА_4 необґрунтовано підозрювався у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Відповідно до положень ст. 12 КК України ОСОБА_4 , станом на сьогодні, підозрюється у скоєнні нетяжкого злочину. Розмір застави визначається з урахуванням тяжкості злочину, в якому підозрюється або обвинувачується особа, відповідно до положень ч. 5 ст. 182 КПК України встановлюється розмір застави від 1 до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить від 2197 грн. до 43940 грн. Також, захисник вважає, що в силу вимог п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України до ОСОБА_4 не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки при винесенні ухвали від 06.07.2020 року суд встановив відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного адвокат ОСОБА_3 просить змінити запобіжний захід, обраний 06.07.2020 року ОСОБА_4 ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області на особисте зобов`язання, а також повернути ОСОБА_6 заставу, внесену за ОСОБА_4 у розмірі 175760 грн.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 своє клопотання підтримав та просив задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти клопотання, вважає його необґрунтованим.

Дослідивши клопотання, додані до нього письмові докази, вислухавши думку заявника, підозрюваного, прокурора, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У відповідності з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є:

1) особисте зобов`язання;

2) особиста порука;

3) застава;

4) домашній арешт;

5) тримання під вартою.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06.07.2020 року підозрюваному ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 02 вересня 2020 року.

У відповідності до ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

В ухвалі слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06.07.2020 року на виконання вимог зазначених статей визначено розмір застави у відношенні ОСОБА_4 та у разі внесення останнім застави, на нього покладені обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3 ст. 194 КПК України.

При цьому слід зазначити, що у відповідності з ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

У відповідності до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Оскільки ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06.07.2020 року окремо не визначений строк покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст.. 194 КПК України, слід вважати, що ці обов`язки на ОСОБА_4 були покладені на строк до 02.09.2020 року.

У відповідності з ч. 1 ст.. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

Частинами 2 та 3 ст. 182 КПК України передбачено, що застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Як вбачається з клопотання адвоката ОСОБА_3 застава, визначена ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06.07.2020 року, внесена за ОСОБА_4 його дружиною ОСОБА_6 .

У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Таким чином на теперішній час у відношенні ОСОБА_4 діє запобіжний захід у вигляді застави.

Як вбачається з аналізу діючого законодавства, застава є запобіжним заходом, по якому відсутнє правове визначення строку, на який такий запобіжний захід застосовується.

У відповідності з ч. 3 ст. 176 КПК України найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

В своєму клопотанні адвокат ОСОБА_3 просить слідчого суддю змінити запобіжний захід ОСОБА_4 на особисте зобов`язання.

У відповідності до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

Частиною 1 ст. 201 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

У відповідності до ч. 3 ст. 201 КПК України до клопотання про зміну запобіжного заходу мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього доказів, підтвердження про направлення копій самого клопотання та матеріалів до нього прокурору, відсутні.

Також адвокат ОСОБА_3 в своєму клопотанні зазначає, що підставами зміни запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 є зміна у відношенні останнього підозри з правовою кваліфікацією на більш м`яку та наявності у ОСОБА_4 тісного соціального зв`язку «займається виховуванням сина, у нього перебувають на утриманні 70-річна матір та 80-річний тесть, він позитивно характеризується за місцем проживання, має постійне місце роботи».

При цьому адвокатом ОСОБА_3 в підтвердження цих аргументів не було надано слідчому судді жодного доказу, що приводить слідчого суддю до переконання про необґрунтованість клопотання в цій частині.

У відповідності до ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до п. 14 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити, в тому числі, як вчинити із заходами забезпечення кримінального провадження. Однак, станом на 07.09.2020 року, до суду навіть не надходив обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 .

Частина 11 ст. 182 КПК України також передбачає, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

На теперішній час визначені підстави для припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 відсутні, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Крім того, відповідно до змісту ст.. 182 КПК України, з питанням про повернення застави має право звернутися особа, яка її внесла.

Застава за ОСОБА_4 була внесена дружиною підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_6 . Відповідно до клопотання адвоката ОСОБА_3 , останній звертається з клопотанням в інтересах ОСОБА_4 , який не вносив заставу особисто. Таким чином, адвокат ОСОБА_3 не надав слідчому судді документів, що підтверджують його повноваження діяти саме від імені ОСОБА_6 .

Аналізуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу та повернення застави слід вважати необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 182, 183, 194, 202, 203, 368 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу та повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному 19.06.2020 року до ЄРДР за № 0000055, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 3692 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1