СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/114/21
ун. № 759/21/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 січня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні №0000682 від 05.06.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.209, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 189 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Відповідно до поданого клопотання у провадженні слідчого управління ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження Святошинським УП ГУ НП України в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000682 від 05.06.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.209, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 189 КК України.

У клопотанні поставлено питання про накладення арешту на майно, а самЕ6 обєкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

На думку слідчого судді клопотання не відповідає вимогам ст.ст. 170, 171 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Водночас, в клопотанні не конкретизовано мету накладення арешту, оскільки клопотання містить загальний виклад положень чинного законодавства щодо можливості вжиття заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна, з метою конфіскації майна, а також, з метою збереження речових доказів. Водночас, конкретну мету накладення арешту на вказане майно, у клопотанні не зазначено. При цьому, підстави накладення арешту на майно як на речовий доказ не вказані, оскільки відомості щодо визнання вказаного майна речовим доказом у клопотанні відсутні. Водночас, у разі накладення арешту з метою конфіскації майна, відсутні підстави на підтвердження того, що майно належить підозрюваному, обвинуваченому, засудженому або юридичній особі, щодо якої здійснюється провадження.

Окрім того, у клопотанні вказано прохання провести його розгляд за відсутності особи, у володінні якої знаходяться земельні ділянки, тоді як мова йде про об`єкт житлової нерухомості.

Згідно з положеннями ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, вважаю за необхідне повернути його прокурору на підставі ст. 172 ч. 3 КПК України для усунення недоліків та конкретизації мети та підстав для накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні №0000682 від 05.06.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.209, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 189 КК України повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1