Справа № 203/1342/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 серпня 2020 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участі прокурора - ОСОБА_3
адвоката - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська,
громадянина України, освіта середня-технічна, офіційно не працевлаштованого,
одруженого, утриманців не маючого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого:
АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000055,-

ВСТАНОВИВ:

Відділом розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000055, відомості за яким внесено до ЄРДР 21.01.20202 року та 27.08.2020 року з правовою кваліфікацією за ч.2 ст.307 КК України, за фактом незаконного виготовлення, зберігання та збуту психотропних речовин.
27.08.2020 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та в цей же день останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
В наданому клопотанні, погодженому прокурором, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з визначенням застави в розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували та просили застосовувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на недоведеність прокурором наявності ризиків, визначених ст.177 КПК України, які б давали підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.
Мета і підстави застосування запобіжних заходів, а також обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені ст.ст.177,178 КПК України.
Слідчий суддя враховує, що надані до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: витяг з ЄРДР; заява про вчинення злочину; протоколи допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; протоколи огляду грошових коштів; розсекречені матеріали проведення негласних слідчих (розшукових дій), оформлені протоколами про результати їх проведення; висновки експертиз; а також протокол обшуку, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України та наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .
У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини у рішенні від 26.07.2001 року зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Москаленко проти України» зазначено, що обґрунтована підозра у вчиненні тяжкого злочину може первісно виправдовувати тримання особи під вартою для необхідності забезпечення належного досудового розслідування кримінального провадження.
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6-ти до 10-ти років з конфіскацією майна.
Також слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, утриманців не має, раніше був судимий за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.309 КК України та знов підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом психотропних речовин в період невідбутого покарання за попереднім вироком суду.
Вказані вище обставини в своїй сукупності дають достатні підстави вважати, що перебуваючи на свободі підозрюваний може продовжити злочинну діяльність та вчинити аналогічні кримінальні правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; будучі ознайомленим з матеріалами кримінального провадження незаконно впливати на свідків у ньому, шляхом вказівок та порад може сприяти уникненню від кримінальної відповідальності інших осіб, причетність яких до злочинної діяльності на теперішній час встановлюється, перешкоджаючи таким чином проведенню досудового розслідування у кримінальному провадженні.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України та про неможливість запобігання вказаним ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, застосуванням до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
А тому, з метою запобігання вказаним ризикам, забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою.
В поданому клопотанні слідчий та під час його розгляду прокурор просили визначити заставу в розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В цій частині клопотання слідчий суддя враховує наступне.
Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що відносно особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому, абз.2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Частиною 4 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Слідчий суддя враховує, що визначений п.2 ч.5 ст.182 КПК України, виходячи із обставин кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного та наявних ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, не зданий в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належне виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.
В зв`язку з цим, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в розмірі, що перевищує максимальний розмір застави, визначений п.2 ч.5 ст.182 КПК України.
Поряд з цим, з огляду на майновий стан підозрюваного, який офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходів, має у власності житловий будинок, площею 40,3 кв.м., за відсутності на момент розгляду клопотання відомостей щодо наявності у підозрюваного іншого майна та доходів, слідчий суддя вважає, що запропонований прокурором розмір застави є непомірним для підозрюваного.
З огляду на це, враховуючи положення ч.4 ст.182 КПК України, дані про особу підозрюваного та його майновий стан, наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання щодо визначення застави, визначивши останню в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що виходячи із такого розміру на момент розгляду клопотання в сумі 2197 грн., дорівнює 439400 грн.
В разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п.1-4 ч.5 ст.194 КПК України.
Строк дії запобіжного заходу рахувати з моменту затримання ОСОБА_5 , а саме: з 27.08.2020 року.
Керуючись ст.ст.177,178,181,182,183,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 25 жовтня 2020 року.
Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кодексом, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 439400 грн.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, обов`язки:

- прибувати за кожним викликом слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із місця постійного проживання в м.Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання;
- уникнути спілкування у будь-якій спосіб зі свідками у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1