печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001787 від 23.09.2020 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

10.11.2020 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 , погоджене із прокурором другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

11 листопада 2020 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором через канцелярію суду подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001787 від 23.09.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, призначеним відповідно до Розпорядження Президента України головою Чернігівської районної державної адміністрації Чернігівської області, діючи умисно з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок третьої особи, використовуючи надані посадою службові повноваження та службове становище, всупереч інтересам служби, спонукав ОСОБА_6 до надання йому неправомірної вигоди та 04.11.2020 знаходячись в парку, неподалік будинку АДРЕСА_1 , отримав від останнього неправомірну вигоду в розмірі 10 тис. доларів США гривень, за прийняття рішення ним рішень про надання дозволу на розроблення, затвердження детального плану територій та у подальшому затвердження проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельних ділянок з кадастровими номерами: :07:000:6353, :07:000:6352, :07:000:6351.

04 листопада 2020 року в ході особистого обшуку ОСОБА_5 в АДРЕСА_2 вилучено наступні речі:

1) Талони на бензин А-92 в кількості 15 шт. по 10 літрів коженз;

2) Банківську карту «ПриватБанк» з №

НОМЕР_1 ) Ключі з брелоком та сигналізацією від автомобіля «Nissan»

4) Посвідчення голови Чернігівської РДА на ім`я ОСОБА_5 від 30.06.2020 № NC-592;

5) Аркуш паперу для нотаток білого кольору з чорновими записами.

У зв`язку із тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, відповідальність за яке передбачено також у вигляді конфіскації майна, як додаткового виду покарання, сторона обвинувачення вважає за необхідне в накладенні арешту на вказане вилучене майно, оскільки є всі підстави вважати, що таке майно належить ОСОБА_5 .

04.11.2020 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 05.11.2020 йому вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчий вказує, що з метою збереження речових доказів, та конфіскації майна як виду покарання виникли підстави для застосування арешту майна вилученого 04.11.2020 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , у квартирі АДРЕСА_3 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів, конфіскації майна як виду покарання або доходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Так, слідчим суддею встановлено, що 06.11.2020 року постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 вилучені під сам обшуку речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001787 від 23.09.2020.
Також санкцією ч. 3 ст. 368 КК України передбачена конфіскація майна одержаного злочинним шляхом.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою конфіскації майна, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001787 від 23.09.2020 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною відчуження, розпорядження та користування, а саме на:

1) Талони на бензин А-92 в кількості 15 шт. по 10 літрів коженз;

2) Банківську карту «ПриватБанк» з №

НОМЕР_1 ) Ключі з брелоком та сигналізацією від автомобіля «Nissan»

4) Посвідчення голови Чернігівської РДА на ім`я ОСОБА_5 від 30.06.2020 № NC-592;

5) Аркуш паперу для нотаток білого кольору з чорновими записами.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1