УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 липня 2020 року

м.Київ
справа № 308/1338/18

провадження № 51-3209впс20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Закарпатського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_5 з апеляційною скаргою обвинуваченого на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 липня 2019 року, із Закарпатського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі Суд) в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Закарпатського апеляційного суду про направлення вказаного кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду для судового розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , оскільки один із трьох працюючих суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду ОСОБА_6 брав участь під час досудового розслідування, що відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК виключає його повторну участь у цьому ж провадженні.

Учасникам судового провадження у порядку, передбаченому КПК, направлено повідомлення про час і місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з матеріалів провадження, до Закарпатського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі КК), з апеляційною скаргою обвинуваченого на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 липня 2019 року.
Автоматизованою системою документообігу суду головуючим у цій судовій справі було визначено ОСОБА_7 .
Однак, згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського апеляційного суду від 25 червня 2020 року визначити колегію суддів для розгляду вказаного кримінального провадження неможливо, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Як убачається з подання і підтверджується матеріалами кримінального провадження з трьох суддів, які працюють в судовій палаті з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду, суддю ОСОБА_6 виключено з автоматизованого розподілу на підставі ч. 1 ст. 76 КПК у зв`язку з недопустимістю його повторної участі у кримінальному провадженні, оскільки під час досудового розслідування цього ж кримінального провадження він брав участь у апеляційному перегляді ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 8 серпня 2018 року про арешт майна.

Пунктом 3.3 розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу у Закарпатському апеляційному суді (далі засади), затверджених рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 16 жовтня 2018 року із змінами і доповненнями, прийнятими за рішенням зборів суддів від 6 травня 2020 року, передбачено те, що у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації та складу судових палат.

Можливість визначення суддів зі складу судової палати з розгляду цивільних справ для розгляду апеляційної скарги, поданої на вирок суду, не передбачено.
Як убачається з наявної в Суді інформації, станом на 13 липня 2020 року кількість суддів у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Закарпатського апеляційного суду не змінилася і становить троє суддів.
За таких обставин, враховуючи особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, в судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду не залишилося необхідної кількості суддів, які можуть брати участь у розгляді даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
За викладених обставин, у Закапатському апеляційному суді, враховуючи особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, неможливо утворити склад суду, як того вимагає частина 4 статті 31 КПК, а тому, з урахуванням положень ст. 34 КПК, Суд вважає, що подання Закарпатського апеляційного суду слід задовольнити та направити кримінальне провадження до Львівського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтею 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 з апеляційною скаргою обвинуваченого на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 липня 2019 року направитиіз Закарпатського апеляційного судудо Львівського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3