ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадж. №11-сс/807/1169/20 Доповідач 2 інст. ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю:

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,

розглянула 2 грудня 2020року у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 6 жовтня 2020 року, якою

відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000229 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Як вбачається з матеріалів провадження, адвокат ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000229 за ч. 2 ст. 367 КК України. В обґрунтування скарги, заявник вказує, що у провадженні ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі знаходиться кримінальне провадження № 0000229 внесене до ЄРДР 26.09.2019.
25.06.2020 року по даному кримінальному провадженню, без проведення попереднього виклику ОСОБА_7 до ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі повісткою, з`явившись за місцем роботи ОСОБА_7 йому вручено «Повідомлення про підозру» від 25.06.2020 за ч.2 ст.367 КК України по кримінальному провадженні № 0000229, яке погоджено прокурором ОСОБА_8
07.08.2020 по кримінальному провадженні №0000229 слідчий ОСОБА_9 за погодженням із прокурором ОСОБА_8 вручив підозрюваному ОСОБА_7 «Повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри» від 07.08.2020 знайшовши ОСОБА_7 у м. Василівка, без запрошення та залучення обраного ОСОБА_7 захисника, адвоката ОСОБА_6 (з 02.07.2020), чим порушив право на захист підозрюваного ОСОБА_7 .
Вважає здійсненне повідомлення про підозру ОСОБА_7 за ч.2 ст.367 КК України по кримінальному провадженні № 0000229 незаконним та необґрунтованим з наступних підстав. Повідомлення про підозру ОСОБА_7 було вручено після спливу строку досудового розслідування, а саме вважає, що на сьогоднішній день, дане досудове розслідування здійснюється незаконно, так як закінчився строк досудового розслідування, передбачений в ст.219 КПК України встановлений залежно від тяжкості розслідуваного злочину до повідомлення особі про підозру.
Також орган досудового розслідування під час повідомлення про підозру чітко не вказав на беззаперечність фактів, викладених у тексті повідомлення та не посилався на зібрані у зв`язку із цим докази. Крім того допустив грубого порушення строків досудового розслідування, відповідно до положень ст.219 КПК України, внаслідок чого повідомлення про підозру відбулося після спливу дванадцяти місяців із дня початку обрахування строку досудового розслідування, згідно положень ч.7 ст.217 КПК України.
Оскільки був порушений порядок, спосіб та механізм вручення повідомлення про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, передбачений нормами КПК, просив скасувати письмове повідомлення про підозру ОСОБА_7 за ч.2 ст. 367 КК України від 25.06.2020 року у кримінальному провадженні № 0000229 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_7 від 07.08.2020 року у зв`язку із їх незаконністю та необґрунтованістю, а також у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування.
Відмовляючи у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 слідчий суддя вказав, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_7 та письмове повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри відповідає вимогам законодавства, порушень при його оформленні та врученні судом не встановлено, тому слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги сторони захисту.
В апеляційній скарзі та доповненнях до неї підозрюваний ОСОБА_7 , не погоджуючись з оскаржуваним рішенням зазначив, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню у зв`язку із її незаконністю та необґрунтованістю, а також невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи. Вказує, що судом не надано належну правову оцінку факту пропуску процесуальних строків досудового розслідування до повідомлення особі про підозру, визначених в п.1 ч.2 ст.219 КПК України. Крім того, в порушення ст. 42 КПК під час зміни раніше повідомленої підозри 07.08.2020 ОСОБА_7 не було залучено його захисника.

Просить скасувати ухвалу слідчого судді від 06.10.2020, та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу захисника, адвоката ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000229 за ч.2 ст.367 КК України.

В судове засідання апеляційної інстанції прокурор, будучи належним чином повідомлений про час і дату судового засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд провадження у його відсутності, тому колегія суддів вирішила за можливе розглянути провадження за відсутністю прокурора, що не суперечить положенням ч. 4 ст. 405 КПК України.

Позиції учасників судового провадження.
ОСОБА_7 та його захисник підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини та мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування, зокрема можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Інститут повідомлення про підозру під час досудового розслідування у кримінальному провадженні регламентовано Главою 22 КПК України, яка регулює правові підстави та порядок повідомлення конкретної особи про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, підстави для його зміни, а також вимоги до змісту та реквізитів повідомлення про підозру як процесуального документу.

Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається із наданих матеріалів, Другим слідчим відділом слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у м. Мелітополі проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000229, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України стосовно ОСОБА_7 .

25.06.2020 року ОСОБА_7 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

07.08.2020 року слідчим Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у м. Мелітополі ОСОБА_9 , було вручено ОСОБА_7 повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри за ч. 2 ст.367 КК України.

Захисник ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , звернувся зі скаргою до слідчого судді про скасування повідомленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, посилаючись на закінчення строків досудового розслідування та ніші порушення.

6 жовтня 2020 р. ухвалою слідчого судді Мелітопольськогоміськрайонного суду Запорізької області було відмовлено у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на повідомлення слідчого у кримінальному провадженні № 0000229 про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Слідчий суддя в оскаржуваному рішенні послався на досліджені матеріали кримінального провадження та дослідив оскаржуване повідомлення про підозру відносно ОСОБА_7 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри за своєю формою, прийшовши до висновку що останнє відповідає вимогам ст. 277 КПК України.

Судова колегія, з урахуванням стадії досудового розслідування, яке ще триває не вбачає невідповідностей зазначених висновків наданим матеріалам кримінального провадження.

З цього приводу слід зазначити, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри, колегія суддів виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

За визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, судового розгляду.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що "факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування".
У розумінні чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи наявність оглянутих судовою колегією доказів, які містяться у матеріалах кримінального провадження свідчать про обґрунтованість висунутої ОСОБА_7 підозри, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_7 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Додатково колегія суддів зауважує, що повідомлення про підозру це процесуальне рішення слідчого або прокурора, яке ґрунтується на наявності у органу досудового розслідування достатніх доказів щодо вчинення особою кримінального правопорушення, поєднаному із внутрішнім переконанням слідчого та/або прокурора в контексті їх процесуальної незалежності та наявності у них повноважень на прийняття відповідного процесуального рішення.

Сам зміст повідомлення про підозру стосовно ОСОБА_7 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозримістить відомості, на підставі яких слідчий, за погодженням із прокурором, дійшли висновку про наявність підстав для здійснення даної процесуальної дії.

Доводи захисника, що повідомлення про підозру було складено вже після спливу строку досудового розслідування, оскільки виділено із матеріалів іншого провадження вже були предметом перевірки слідчого судді, який аргументовано з посиланням на положення ст. ст. 12, 113, 219, 294 КПК України встановив відсутність спливу строків досудового розслідування на момент складання та вручення повідомлення про підозру від 25.06.2020 року ОСОБА_7 , а отже додаткової ревізії не потребують.

Крім того, зазначене підтверджується матеріалами кримінального провадження № 0000229 від 26.09.2019 р., зокрема, витягом з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000229 від 26.09.2019 р., в якому зафіксовано самостійне виявлення прокурором кримінального провадження (том 1 а.п.20).

Твердження апелянта, що в порушення ст. 42 КПК під час зміни раніше повідомленої підозри 07.08.2020 ОСОБА_7 не було залучено його захисника не узгоджуються із вимогами ст. 278 КПК, оскільки обов`язкова участь захисника не передбачена.

Отже, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких захисник підозрюваного просить скасувати ухвалу слідчого судді, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення та спростовуються вищевикладеним.

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 6 жовтня 2020 року підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_7 залишенню без задоволення, оскільки наведені апелянтом та його захисником доводи не можуть бути визнані достатніми підставами для скасування судового рішення.

Керуючись ст.ст. 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 6 жовтня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000229 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4