печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у засіданні у залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження № 0008322 від 29.11.2019 року, звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0008322 від 29.11.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289 КК України.

Прокурор зазначає, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 24.09.2020 року, але у зв`язку з особливою складністю даного провадження, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, оскільки для цього необхідно провести ряд процесуальних дій, крім того підстави для зміни запобіжного заходу відсутні.

Прокурор в засіданні підтримав клопотання, з викладених в ньому підстав, просив його задовольнити.

Захисник-адвокат ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 щодо задоволення клопотання заперечували, вважаючи його необґрунтованим, немотивованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки повідомлена підозра не підтверджена наявними у справі доказами, зібрані органом досудового розслідування докази є суперечними, жодним чином не підтверджують факт вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008322 від 29.11.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289 КК України.

15.06.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

15.06.2020 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК, у розмірі 2 500 000 гривень на строк до 13.08.2020 року включно.

03.08.2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, а саме до 15.12.2020 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із одночасним визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК, у розмірі 2 500 000 гривень на строк до 24.09.2020 року включно.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність у прокурора правових підстав для внесення клопотання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або створити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що по даному кримінальному провадженню досудове розслідування не закінчено, існує законодавчо встановлена необхідність у проведенні слідчих (розшукових) дій, обґрунтованість та необхідність яких перевірена та підтверджена в засіданні матеріалами клопотання.

Підозра ОСОБА_5 обґрунтовується органом досудового розслідування даними, які містяться у: протоколі допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_10 ; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_11 ; протоколі огляду місця події від 22.04.2020; заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 ; заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 ; заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_9 ; заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_10 ; заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_11 ; протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 07.04.2020; протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 22.04.2020; протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 28.04.2020; протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 08.04.2020; протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 07.04.2020; протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 28.04.2020.

Слідчим суддею встановлено, що по даному кримінальному провадженню досудове слідство не закінчено, так як слідству необхідно провести зазначені в клопотанні процесуальні дії в даному кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, а також з огляду на те, що в ході розгляду клопотання не було здобуто даних, які б свідчили про зміну обставин, що стали підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчий суддя вважає, що метою і підставою продовження строку тримання підозрюваного під вартою є запобігання спробам підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчинені яких він підозрюється, та встановлену законом відповідальність за них у разі визнання його винним, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, на даній стадії досудового розслідування доведена недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, та які знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Таким чином, перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про їх наявність, з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його тяжкості, вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує, у разі визнання особи винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, особи підозрюваного.

Наявність позитивних характеристик підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, не можуть бути безумовними підставами для звільнення підозрюваного з-під варти, оскільки не спростовують висновки суду про те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або створити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи тяжкість та суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , виключно позитивні дані про особу підозрюваного, його стан здоров`я, міцні соціальні зв`язки, наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження, те, що на даній стадії досудового розслідування не можливо провести всі заплановані слідчі дії, направлені на встановлення фактичних обставин справи, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя дійшов висновку, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, з яких не може бути застосовано жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

За таких обставин клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою підлягає частковому задоволенню, а саме до 10.11.2020 року включно, але не більше строку досудового розслідування.

Водночас, відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України має бути застосований відносно ОСОБА_5 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Зокрема, згідно п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод звільнення може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, що не відповідає п. 3 ст. 5 Конвенції встановлення розміру застави, виключно в залежності від інкримінованої шкоди. Гарантія має мету не відшкодування шкоди, а забезпечення присутності обвинуваченого в залі судового засідання. Тому її розмір повинен відповідати перспективі втрати застави чи обернення на неї стягнення у разі не явки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.

Крім того, у своєму листі від 04.04.2014 року № 511-550/0/4-13 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначає, що слідчі судді повинні враховувати майновий стан підозрюваного та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативному тримання під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до не можливості виконання застави.

Тому, слідчий суддя виходячи з того, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, та враховуючи обставин вчинення кримінального правопорушення, й виключного випадку, передбаченого ст. 185 ч. 2 КПК України, приходить до висновку про необхідність визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 2 500 000, 00 гривень, оскільки саме така застава, на думку слідчого судді, достатня, у разі її внесення, забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього законом обов`язків, й повинна утримувати підозрюваного в межах належної процесуальної поведінки.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 10.11.2020 року включно, але не більше строку досудового розслідування.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2 500 000, 00 гривень, зобов`язавши підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р UA1012089

Призначення платежу: Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, зобов`язавши прибувати за кожною вимогою слідчого або суду, а саме:

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками, потерпілим, підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1