УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 липня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Російської Федерації, уродженця Російської Федерації, одруженого, має на утриманні двох малолітніх дітей 2018, 2019 року народження, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 10.07.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0005441, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

10.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події, актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів, протоколами допиту свідків, висновком експерта, протоколом допиту підозрюваного.
Крім того, враховуючи характер злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 з метою забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, а також беручи до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення злочину ОСОБА_5 , тяжкість злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, просили застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, які зазначені у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник, проти клопотання заперечували, вказали, що ризики відсутні. Просили врахувати особу ОСОБА_5 який має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей 2018, 2019 року народження, працює, раніше не судимий.
Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні повідомив, що ОСОБА_5 дійсно проживає в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, допитавши підозрюваного ОСОБА_5 , заслухавши думку прокурора, пояснення свідка, слідчий суддя дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Шевченківського УП ГУНП в м.Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0005441 від 10.07.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

10.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У силу ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події, актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів, протоколами допиту свідків, висновком експерта, протоколом допиту підозрюваного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні (п.1 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, доводи сторони обвинувачення про ризики, передбачені ст. 177 КПК України, вірогідність настання заявлених ризиків неналежної процесуальної поведінки конкретного підозрюваного не обґрунтовані, прокурором не надано достатніх даних в обґрунтування застосування до підозрюваного виключного запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів підозри вчинення тяжкого кримінального правопорушення, обставин підозри, а також наявність ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, який полягає у переховуванні від органів досудового розслідування, з огляду на обставини підозри та покарання, яке загрожує в разі визнання винним, і такі обставини свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження.

При цьому при вирішення клопотання враховується особа ОСОБА_5 , який є громадянином іноземної держави, при цьому має постійне зареєстроване місце проживання в м.Києві, що також підтвердилося свідком в судовому засіданні, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не судимий, з урахуванням його віку та стану здоров`я, слідчий суддя дійшов переконання, що запобігти встановленим ризикам можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків в ході кримінального провадження, в межах строків досудового розслідування. Стороною обвинувачення не наведено такого обсягу вагомих фактичних даних в обґрунтування підозри, які свідчили б про необхідність застосування виключного запобіжного заходу.

Посилання в клопотанні сторони обвинувачення на неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є формальним, ґрунтується на припущеннях.

Тяжкість злочину та суворість покарання, яке загрожує особі в разі визнання особи винним, не може слугувати єдиною підставою для застосування виключного запобіжного заходу. Те, що особа підозрюється у вчиненні злочину певної тяжкості, формально переліченими ризиками ст. 177 КПК України, з чим пов`язує прокурор неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, самі по собі не свідчать про неможливість уникнення встановлених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Отже, за встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання встановлених ризиків, може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-
УХ В А Л И В :

В задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 22.00 годин по 07.00 наступної доби, строком до 10 вересня 2020 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:
-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, або суду на визначений ними час,

-не відлучатися із населеного пункту, де ОСОБА_5 проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в його житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

На ухвалу прокурором, підозрюваним протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1