У Х В А Л А
Іменем України

24 листопада 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003435 від 03 червня 2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Львів, з середньою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

23 листопада 2020 року захисником підозрюваного ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_4 подано до суду клопотання про зміну застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України на цілодобовий домашній арешт.

Клопотання подане в рамках кримінального провадження №0003435 від 03 червня 2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат ОСОБА_4 посилається на те, що 17.11.2020 року органом досудового розслідування вже завершено досудове розслідування вказаного кримінального провадження і стороні захисту запропоновано ознайомитись в порядку ст. 290 КПК України. Тобто всі слідчі дії, які орган досудового розслідування планував здійснити, вже проведені, тому підозрюваний ОСОБА_5 не може вплинути на процес розслідування, на перешкоджання встановленню істини по справі, впливати на свідків та потерпілого, оскільки всі вони вже допитані та їх показання містяться в протоколах їх допиту, які знаходяться в матеріалах справи.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив задовольнити за наведених в ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_5 клопотання захисника підтримав.

Прокурор в судовому засіданні, в задоволенні клопотання просив відмовити, посилаючись на його необгрунтовність. Крім того, прокурор зазначив, що зі змісту клопотання та додатків до нього не вбачається за якою адресою адвокат просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до ст. 201 КПК України підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

-наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як свідчать матеріали клопотання, досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється Деснянським УП ГУ НП в м. Києві в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003435 від 03 червня 2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

04 червня 2020 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В подальшому відносно ОСОБА_5 , ухвалами слідчих суддів продовжувався обраний ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Отже, наявність обґрунтованої підозри та ризиків кримінального провадження перевірялася під час обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 , а також кожного разу при продовженні запобіжного заходу.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає появу після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей має встановлювити наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах ч. 5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Як слідує із змісту поданого клопотання про зміну запобіжного заходу, заявник не посилається на обставини, які б стосувалися обґрунтованості підозри. Тому слідчий суддя під час розгляду клопотання обмежується лише обставинами, які зазначені в клопотанні, та можуть бути підставою для зміни визначеного ОСОБА_5 запобіжного заходу.

В підтвердження відсутності ризиків кримінального провадження захисник посилається в клопотанні на те, що органом досудового розслідування вже проведені всі слідчі дії, тому підозрюваний не може вплинути на процес розслідування, на перешкоджання встановленню істини по справі, та не може впливати на свідків та потерпілого, оскільки всі вони вже допитані та їх показання містяться в протоколах їх допиту, які знаходяться в матеріалах справи.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Разом з тим, обставини, які зазначені захисником, не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

З огляду на наявні матеріали слідчий суддя доходить висновку, що обраний щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід наразі достатньою мірою гарантує виконання ним процесуальних обов`язків.

Крім того, в своєму клопотанні про зміну ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, адвокат ОСОБА_4 не вказує адресу житла за яким необхідно застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту зазначається точна адреса житла, яке підозрюваному, обвинуваченому забороняється залишати.

Оскільки, в клопотанні не вказано, а також адвокатом ОСОБА_4 в судовому засіданні не було зазначено адресу житла за яким повинен ОСОБА_5 перебувати під домашнім арештом, слідчий суддя приходить до висновку про необгрунтовність клопотання, а відтак в задоволенні клопотання слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 176-178, 182, 193, 194, 196, 201, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1