Справа № 305/298/20
Номер провадження 1-кп/305/286/20
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

20.08.2020 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

з участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів матеріали кримінального провадження № 1-кп/305/298/20, внесеного в ЄРДР за № 0000, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Рахівського районного суду Закарпатської області 26.02.2020 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 1-кп/305/298/20, внесеного в ЄРДР за № 0000, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою Рахівського районного суду від 26.02.2020 року по вказаному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт наданий суду, складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття справи, внесення подання для визначення підсудності немає. Крім того, вважає, що обвинуваченому слід продовжити строк тримання під вартою, оскільки на даний час ризики, визначені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 , не відпали, а саме, те, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 , з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від суду та незаконно впливати на потерпілого і свідків. Зокрема, наявність ризику переховуватись від суду, прокурор обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який відноситься до групи тяжких, його може бути покарано до позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Не дивлячись на те, що обвинувачений хоч і має постійне місце проживання, але враховуючи його незначні соціальні зв`язки, зокрема те, що він не має постійного місця роботи, не одружений, може виїхати із свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Крім цього, у даному кримінальному провадженні судове слідство ще не розпочато, не допитано свідків та потерпілу, а тому, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 матиме змогу впливати на них.

Мотивоване клопотання про продовження запобіжного заходу у виді триманння під вартою прокурор подав в судовому засіданні.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні не заперечував в щодо призначення справи до судового розгляду та просив змінити йому запобіжний захід на інший не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 просив змінити ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на інший, більш м`який не пов`язаний з ізоляцією від суспільства. Не заперечує щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Потерпіла ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні не заперечувала в щодо призначення справи до судового розгляду та просить продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників судового процесу, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Рахівському районному суду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314-317 КПК України.

Судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України вбачається, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як зазначено у пункті 3 рішення Конституційного суду України від 23.11.2017 № 1-р/2017, звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, слідчий, прокурор мають викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.

Отже, обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема, тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.

Як встановлено судом, стосовно ОСОБА_4 слідчим суддею Рахівського районного суду ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк з 03.01.2020 по 01.03.2020. Востаннє запобіжний захід ОСОБА_4 продовжено на підставі ухвали суду від 23.06.2020 на строк по 21.08.2020, включно.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 органом досудового розслідування обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкція статті якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що в свою чергу саме по собі може спричинити бажання обвинуваченого ухилитися від суду.

При цьому, суд не володіє жодними належними доказами на підтвердження міцності його соціальних зв`язків. Лікарських протипоказань проти утримання обвинуваченого під вартою суду також не надано.

Окрім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що у межах зазначеного кримінального провадження судове слідство ще не розпочато, потерпіла та свідки не допитані, а тому, перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилитися від суду, а також, матиме змогу вплинути на свідків, частина з яких є його родичами, та потерпілу.

Підсумовуючи викладені вище обставини, суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 , оскільки, на думку суду, на даний час не відпали ризики, які були встановлені під час обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відтак, строк дії запобіжного заходу обвинуваченому слід продовжити строком на 60 діб.

Керуючись ст. ст. 128, 177, 178, 181, 183, 194, 314, 331 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", суд, -

Керуючись ст. ст. 314-317, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження № 1-кп/305/298/20, внесене в ЄРДР за № 0000, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, призначити до судового розгляду на 14 год. 00 хв. 31 серпня 2020 року.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Рахівського районного суду.

Про місце та час розгляду кримінального провадження повідомити прокурора, викликати в судове засідання учасників судового процесу.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 19 жовтня 2020 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду, на підставі рішення Конституційного суду України, протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Рахівський районний суд Закарпатської області, а обвинуваченим, що тримається під вартою, в той же термін з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1