Житомирський апеляційний суд
Справа №296/6768/20 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст. 176 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря: ОСОБА_5 ,
прокурора: ОСОБА_6 ,
підозрюваного: ОСОБА_7 ,
захисника: ОСОБА_8 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі у режимі відеоконференції з Шевченківським районним судом м.Запоріжжя матеріали судового провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 11 серпня 2020 про відмову в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

в с т а н о в и л а:

Згідно ухвали слідчого судді, 11.08.2020 року слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , в обгрунтування якого зазначив, що у провадженні СУ ГУ Національної поліції в Житомирській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000342 від 08.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 11 серпня 2020 року в задоволенні клопотання старшого слідчого ВРЗ у сфері транспорту СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 відмовлено. Слідчий суддя умотивував своє рішення тим, що згідно листа КНП "Коростенська ЦМЛ КМР" від 10.08.2020 року №1590 вбачається, що переміщення до зали суду для участі в судовому засіданні та утримання підозрюваного ОСОБА_7 в умовах ізолятора тимчасового тримання осіб неможливе у зв`язку з важкістю стану його здоров`я.

В апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_9 просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали слідчого судді та поновити строки на скарження відповідної ухвали; скасувати цю ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити; застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 днів без визначення розміру застави.

В обгрунтування поновлення строку на апеляційне оскарження прокурор стверджує, що ухвала оголошена 11.08.2020 року за відсутності учасників кримінального провадження, примірник ухвали отриманий стороною обвинувачення 17.08.2020 року, а беручи до уваги приписи ч.ч.5,7 ст. 115 КПК України, строк її оскарження можливий у строк до 17.08.2020 року включно.

В обгрунтування апеляційної скарги прокурор посилається на те, що докази, приєднані стороною обвинувачення до клопотання, підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України. Таким чином, підстава застосування до підозрюваного запобіжного заходу, в розумінні ч.2 ст.177 КПК України, має місце у відповідному кримінальному провадженні. В якості обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сторона обвинувачення вказувала на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, у сукупності з характеристикою обставин інкримінованого діяння та наявними ризиками обумовлюють необхідність застосування найбільш суворого запобіжного заходу з огляду на наступне. Санкція ч. З ст. 286 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років. Ураховуючи особу підозрюваного, який зареєстрований та фактично проживає в м. Запоріжжя, тобто поза межами територіальної юрисдикції органу досудового розслідування, зважаючи на характер та тяжкість кримінального правопорушення, можливе покарання у разі доведення винуватості в суді, можливіть настання негативних наслідків цивільно-правового характеру у разі подання потерпілими цивільних позовів, сторона обвинувачення вважає, що ОСОБА_7 може вчиняти спроби переховуватися від слідства та суду з метою уникнення кримінальної та майнової відповідальності. Наразі кримінальне провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, що потребує активізації зусиль для збирання та оцінки доказів з метою встановлення обставин кримінального правопорушення. Таким чином, з метою уникнення кримінальної відповідальності та можливого покарання підозрюваний може вчиняти спроби протиправного впливу на свідків події та інших учасників кримінального процесу будь яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх. Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обумовлений перш за все тяжкістю інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення. Зокрема, з метою уникнення відповідальності ОСОБА_7 може безпідставно не з`являтися за викликом до слідчого та суду, затягуючи досудове та судове провадження, спілкуватися зі свідками та потерпілими у кримінальному провадженні з метою схилити та орієнтувати на неявку до слідчого та суду тощо. Наведені вище обставини свідчать, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти названим ризикам.

Також прокурор зазначає, що стороною обвинувачення до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу подано на адресу Корольовського районного суду м. Житомира клопотання від 11.08.2020 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з КНП «Коростенська центральна міська лікарня Коростенської міської ради» у порядку ст.ст. 232, 336 КПК України. Відповідне клопотання подано з метою забезпечення реалізації підозрюваним права на захист, зокрема, права на участь в судовому засідання, враховуючи що медичні протипоказання щодо проведення з підозрюваним слідчих (процесуальних) дій в умовах лікарняної палати відсутні. Указане клопотання приєднано до матеріалів судової справи. В судовому засіданні, на якому були присутніми слідчий, прокурор та захисник, слідчим суддею не поставлено на обговорення учасників питання щодо доцільності проведення судового засідання в режимі відеоконференції, незважаючи на наявність відповідного клопотання. В силу приписів ч.6 ст.193 КПК України розгляд по суті клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за обов`язкової участі підозрюваного за винятком випадку оголошення останнього в міжнародний розшук. ОСОБА_7 не оголошено в міжнародний розшук, що на переконання сторони обвинувачення свідчить про неможливість постановления ухвали як про задоволення клопотання, так і про відмову в його задоволенні за відсутності підозрюваного. Алгоритм дій слідчого судді за відсутності підозрюваного на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу чітко передбачений ч.3 ст.187 КПК України. З огляду на поважність причин неприбуття підозрюваного вважаю, що слідчий суддя міг скористатися можливістю проведення судового засідання в режимі відеоконференції, або відкласти розгляд клопотання до можливості участі підозрюваного в судовому засіданні безпосередньо.

На апеляційну скаргу захисником ОСОБА_8 подано заперечення.

В судовому засіданні апеляційного суду прокурор підтримала доводи та вимоги апеляційної скарги, просила її задовольнити; підозрюваний та захисники заперечили проти задоволення апеляційної скарги , просили ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді, доводи та пояснення учасників апеляційного розгляду, перевіривши ухвалу слідчого судді в межах ст.404 КПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходові, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки.

При цьому відповідно до положень ч.1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрьваного, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого слідчий суддя виходив з того, що відповідно до вимог КПК України розгляд такого клопотання можливий лише за участі підозрьваного в судовому засіданні. При цьому згідно листа КНП "Коростенська ЦМЛ КМР" від 10.08.2020 року №1590 вбачається, що переміщення до зали суду для участі в судовому засіданні та утримання підозрюваного ОСОБА_7 в умовах ізолятора тимчасового тримання осіб неможливе у зв`язку з важкістю стану його здоров`я. Таким чином органом досудового розслідування не було забезпечено доставку підозрюваного, який є тимчасово затриманим, в судове засідання суду в зв`язку з важкістю стану здоров`я, а без підозрьваного розгляд такого клопотання можливий лише у випадку оголошення його в міжнародний розшук.

Апеляційний суд цілком погоджується з вказаними висновками слідчого судді, оскільки вони здійснені на підставі правильного застосування положень КПК україни та з дотриманням права підозрюваного на захист, в тому числі і щляхом особистої участі в судовому засіданні.

Так з матеріалів провадження вбачається, що підозрюваного ОСОБА_7 було офіційно затримано в порядку положень ст. 208 КПК України органом досудового розслідування о 01 год. 00 хв. 09.08.2020 року. Після затримання ОСОБА_7 , у звязку зі станом його здоровя, утримувався під конвоєм в палаті травматологічного відділення КНП «Коростенська центральна міська лікарня Коростенської міської ради». Як наслідок, сімдесят дві години, в межах яких суд першої інстанції повинен розглянути відповідне клопотання сторони обвинувачення, спливав в нічний, неробочий для суду час, о 01 год. 00 хв. 12.08.2020 року. Оскільки підозрюваний ОСОБА_7 на момент розгляду відповідного клопотання утримувався під вартою, то не мав змоги самостійно прийняти рішення та прибути до зали суду. Відповідний обов`язок доставления його до зали суду покладається в такому випадку на орган досудового розслідування. Однак вчинити вказане орган досудового розслідування не мав змоги, оскільки відповідно до наявних в матеріалах довідок стан здоровя ОСОБА_7 на той час був тяжким в результаті отриманих тілесних ушкоджень. З урахування того, що на момент проведення розгляду відповідного клопотання, а саме о 16 год. 00 хв. 11.08.2020 року стороною обвинувачення не було здійснено доставления затриманого підозрюваного ОСОБА_7 до зали суду для участі в розгляді питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у звязку з неможливістю вчинення вказаних дій, про що прокурором було повідомлено суд в залі суду, слідчий суддя цілком обгрунтовано ухвалив рішення, яким відмовив в задоволення відповідного клопотання у звязку з тим, що сторона обвинувачення не забезпечила участь в судовому розгляді підозрюваної особи.

Будь-які інші дії суду в даному випадку не передбачені діючим кримінальним процесуальним законодавством України, оскільки, відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою якщо підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Посилання прокурора на те, що судом не застосвано заходів на організації відеоконференцзв`язку з лікарнею, в якій на той час перебував підозрьваний є безпідставними та технічно неспроможними.

Крім того орган досудового розслідування не позбавлений можливості повнотрного звернення з відповідним клопотанням до слідчого судді, якщо на то буде мати підстави.

За наведених обставин, підстав для скасування ухвали слідчого судді з мотивів, наведених в апеляційній скарзі прокурора колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 404, 407 КПК України колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 11 серпня 2020 про відмову в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: