Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/4919/20
Провадження № 1-кс/723/5618/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 листопада 2020 року м. Сторожинець

Слідчий суддя Сторожинецького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Сторожинецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного за ч.1 ст.115 КК України

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чернівці, жителя, АДРЕСА_1 , проживає один, українця, громадянина України, працюючого по найму, раніше не судимого, -

встановив:

Старший слідчий СВ ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 (в подальшому слідчий), звернувся в суд з клопотанням, погодженим з прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури ОСОБА_3 (в подальшому прокурор), про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 посилаючись на те, що в провадженні знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі ЄРДР) за № 0000761 від 25.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Зазначав, що підозрюваний ОСОБА_4 25 листопада 2020 року перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_7 , що по АДРЕСА_2 , під час розпивання алкогольних напоїв та виниклого словесного конфлікту почав наносити удари тупим твердим предметом по голові ОСОБА_7 , а в подальшому взявши до рук ніж, переслідуючи мету направлену на умисне позбавлення життя ОСОБА_7 діючи умисно, наніс три удари ножем в різні частини тіла, а саме в голову, шию та живіт, внаслідок чого заподіяв смерть останньому, яка згідно лікарського свідоцтва про смерть № 104 від 26.11.2020 року настала на місці події від геморагічного шоку та масивної внутрішньої кровотечі, що настали в результаті колото різаного, проникаючого сліпого поранення черевної порожнини передньої стінки з пошкодженням черевної частини аорти.

Ініціатор клопотання стверджує, що підставою для внесення клопотання є наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення передбаченого статтею 115 ч.1 КК України про, що зібрано достатньо доказів і він може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати провадженню іншим чином та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підтримав, посилаючись на викладені в клопотанні обставини і докази.

Підозрюваний ОСОБА_4 , в ході судового розгляду клопотання, свою винуватість в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині не визнав і зазначав, що винуватість не визнає так як був п`яний і не пам`ятає що сталося. Просив залишити його в слідчому ізоляторі або відпустити додому. Де йому буде краще не знає.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просила задоволити клопотання, оскільки така воля підозрюваного.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, якими слідчий, прокурор та сторона захисту обґрунтовують свої доводи, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході розгляду клопотання встановлено, що 25.11.2020 року до ЄРДР за реєстровим номером 0000761 внесено запис про кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.115 КК України, з приводу виявлення за місцем свого проживання мертвим ОСОБА_7 .

Із протоколу огляду місця події від 25.11.2020 року відомо, що ОСОБА_7 знайдено мертвим із тілесними ушкодженням по місцю його проживання.

Лікарським свідоцтвом про смерть за №104 встановлено, що ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 внаслідок геморагічного шоку та масивної внутрішньої кровотечі, що настали в результаті колото різаного, проникаючого сліпого поранення черевної порожнини передньої стінки з пошкодженням черевної частини аорти.

Із протоколу допиту свідка ОСОБА_8 вбачається, що підозрюваний перебував по місцю проживання загиблого ОСОБА_7 25 листопада 2020 року.

Виходячи із зазначеного, а також враховуючи наявність повідомлення про підозру, слідчий суддя вбачає обґрунтованою повідомлену ОСОБА_4 26.11.2020 року підозру у вчиненні ним злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Твердження підозрюваного про свою невинуватість внаслідок вживання алкоголю та перебування в стані сп`яніння в момент нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , слідчий суддя знаходить надуманим, внаслідок неправильного розуміння підозрюваним значення стану алкогольного сп`яніння, яке полягає не в пом`якшенні покарання, а в його обтяженні.

Продовжуючи вирішення питань зазначених в ст.194 КПК України, а саме щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, слідчий суддя встановив, що в розглядуваному клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також безпосередньо в судовому засіданні прокурор зазначив і посилався на наявність чотирьох ризиків передбачених пунктами 1, 3, 4 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд знаходить, що зазначений слідчим та прокурором ризик щодо можливості підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду є обґрунтованим, оскільки підозрюваний усвідомлював і допускав що спричинив смерть ОСОБА_7 і після цього покинув помешкання ОСОБА_7 і про таке допущення він зазначав в своєму поясненні безпосередньо в суді та знав, що того побитого він залишив на дивані.

Така поведінка підозрюваного, на думку слідчого судді, свідчить про його намагання уникнути відповідальності за вчинений злочин, а відповідно і намагання переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

В сукупності з цією обставиною, слідчий суддя враховує і зазначені в клопотанні при обґрунтуванні цього ризику, доводи щодо суворості покарання в зв`язку з яким підозрюваний буде переховуватись. Така сукупність є можливою виходячи із практики Європейського суду з прав людини, викладеної в рішеннях цього органу у справах Летельє проти Франції, Томазі проти Франції та Мансур проти Туреччини, згідно якої ризики не можуть оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, релевантних обставин, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Ризик щодо можливості вчинення підозрюваним нового злочину, на думку слідчого судді також є підтвердженим виходячи із загальновідомої інформації про особу підозрюваного, пов`язаної із попереднім притягненням ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності. При цьому слідчий суддя враховує що судимостей у підозрюваного немає але він раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочин проти життя і здоров`я людини, що безумовно, при умові обґрунтованості підозри, характеризує його з негативної сторони і є ризиком того, що підозрюваний перебуваючи на волі може вчиняти інші злочини.

В суді не знайдено підтвердження зазначеного в клопотанні ризику щодо незаконного впливу на свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 які дали показання щодо того, що ОСОБА_4 24 листопада 2020 року близько 13 год. перебував разом із ОСОБА_12 у магазині та здійснювали покупку продуктів харчування.

Крім цього не знайдено існування ризику щодо можливості перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Слідчий суддя вважає, що такий ризик є надуманим і не підтвердженим.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 чи іншого, більш м`якого, запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Виходячи з цього та зважаючи на норми Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», слід зробити висновок про те, що у підозрюваного ОСОБА_4 є постійне місце проживання, в АДРЕСА_2 де він проживає один, оскільки його син проживає в Кіцманському районі Чернівецької області.

Візуально проглядається і прослуховується, що у підозрюваного хворі легені на які він, з його слів, хворіє близько 5 років.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає неможливим обрання такого запобіжного заходу як домашній арешт щодо підозрюваного, оскільки не цілодобовий домашній арешт не забезпечить ризики, а цілодобовий не забезпечить життя ОСОБА_4 .

В суді знайшла своє доказове підтвердження негативна репутація підозрюваного, та інші обставини вказані в ст.178 КПК України, щодо тяжкості покарання, віку підозрюваного, його сімейного та майнового стану і погашення судимостей, які в сукупності свідчать про неможливість застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, який не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного.

Таким чином, на думку слідчого судді прокурор довів наявність всіх обставин передбачених пунктами 1, 2 та 3 ч.1 ст.194 КПК України, що свідчить про обґрунтованість клопотання. Існування всіх вказаних обставин в сукупності, свідчить про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання його під вартою.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті, яка встановлює право слідчого судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину вчиненого із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини.

Зважаючи на вказані норми, слідчий суддя не визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, оскільки розглядуване клопотання стосується злочину, який спричинив загибель людини, яка сама, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні, згідно ст.3 Конституції України, найвищою соціальною цінністю. Шкода яка нанесена в результаті вчинення злочину в якому підозрюється ОСОБА_4 є неоціненою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182-184, 194-197, 206, 395, 492 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали та строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з часу його затримання, а саме з 25.11.2020 року до 23.01.2021 включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: