Справа № 712/9349/20
Провадження № 1-кс/712/4773/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 , ОСОБА_3
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_4 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із скаргою на бездіяльність слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, в якій просить просить визнати дії слідчого та прокурорів незаконними, зобов`язати закрити кримінальне провадження та повернути тимчасово вилучене майно.

Скарга обґрунтована тим, що 04.06.2020 року відкрито кримінальне провадження № 0002392. 14.08.2020 року його незаконно було повідомлено про підозру на підставі незаконно отриманих доказів 04.06.2020 року.

Тому справа підлягає закриттю а вилучене майно при обшуку підлягає поверненню.

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 жовтня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід слідчого судді.
Скаржник в судовому засіданні скаргу підтримав та просив суд її задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Слідчий в судове засідання не з`явився, разом з цим згідно ст. 306 КПК України неявка слідчого в судове засідання, не перешкоджає розгляду скарги.
Слідчий суддя, заслухавши думку скаржника, дослідивши матеріали скарги, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Встановлено, що слідчим відділом Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0002392 від 04.06.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0002392 внесені до вказаного реєстру 04 червня 2020 року за фабулою: «До Черкаського відділу поліції надійшло повідомлення працівника банку «АККОРД» гр. ОСОБА_5 про те, що 04.06.2020 р. за адресою м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 36/1 охороною відділення банку «АККОРД» затримано гр. ОСОБА_4 , який згідно даних Пенсійного фонду України в період часу з 01.11.2019 р. до 31.05.2020 р. приховавши факт смерті свого батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , використовуючи паспорт померлого та банківську пенсійну картку систематично отримував пенсійній виплати за померлого і таким чином шахрайським шляхом заволодів державними коштами на суму 92357 грн. (ЄО- 25709 від 04.06.2020). - правова кваліфікація - ч. 2 ст. 190 КК України.

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України, та в ході проведення обшуку особи було виявлено та вилучено наступні речі а саме: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , довідка про присвоєння ідентифікаційного номеру на ім`я ОСОБА_7 , банківська картка «Акордбанк» № НОМЕР_1 , посвідчення серія НОМЕР_2 , виписка з амбулаторної картки на ім`я ОСОБА_6 , фіскальний чек № код № 464690, ксерокопія паспорта на ім`я ОСОБА_7 , заява ОСОБА_6 від 04.03.2020, ксерокопія довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру на ім`я ОСОБА_7 . Вказані речі були поміщенні до с/п 4038094. Вказані речі були визнанні речовими доказами в кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.06.2020 року задоволено клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області ОСОБА_8 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0002392 на тимчасово вилучене майно під час проведення обшуку затриманої особи від 04.06.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , довідка про присвоєння ідентифікаційного номеру на ім`я ОСОБА_6 , банківська картка «Акордбанк» № НОМЕР_1 , посвідчення серії НОМЕР_2 , виписка з амбулаторної картки на ім`я ОСОБА_6 , фіскальний чек № код № 464690, ксерокопія паспорта на ім`я ОСОБА_6 , заява ОСОБА_6 від 04.03.2020, ксерокопія довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру на ім`я ОСОБА_6 .

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством, тобто дії, які слідчий зобов`язаний був вчинити відповідно до закону під час досудового розслідування кримінального провадження.

Надаючи оцінку доводам скарги варто звернути увагу, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст.16 КПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зміст ухвали слідчого судді Соснівського районного суду від 12 червня 2020 року свідчить, що метою арешту майна визначене забезпечення його належного збереження як речових доказів.

Так, в ч. 3 ст. 170 КПК зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які серед іншого зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були набуті кримінально протиправним шляхом.

В клопотанні слідчого про накладення арешту зазначено, що тимчасово вилучене в ході особистого обшуку ОСОБА_4 майно (перелічене в клопотанні та ухвалі про арешт від 12.06.2020) може бути знаряддям вчинення злочину, містить в собі інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, про що в рамках провадження винесено відповідну постанову.

Як вбачається із змісту ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.06.2020, слідчий суддя визнав можливим застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, враховуючи, що вказані у клопотанні предмети та документи відповідають критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п.4 ч.2 ст. 167 КПК України, оскільки можуть бути знаряддями вчинення злочину - заволодіння державними коштами шахрайським шляхом та з метою забезпечення кримінального провадження.

16 липня 2020 року ухвалою Черкаського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 червня 2020 року про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0002392 від 04.06.2020 року залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Надаючи оцінку доводам клопотання ОСОБА_4 необхідно зауважити, що арешт на майно накладений обґрунтовано, оскільки такі речі та документи відповідають ознакам речових доказів (ч.1 ст.98 КПК України).

Доводи заявника, що станом на момент накладення арешту він ще не набув статусу підозрюваного, що свідчить про відсутність підстав у такому накладенні, слідчий суддя оцінює критично, оскільки відповідно до положень ст. 276 КПК України, висновок про повідомлення особі про підозру робиться у разі достатності доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, а мета досудового розслідування саме і є встановлення таких доказів протягом строку досудового розслідування, накладення арешту на майно є заходом забезпечення кримінального провадження, яке застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження у зв`язку з чим факт накладення арешту до повідомлення особі про підозру не свідчить про безпідставність арешту майна.

Відповідно до ст.220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Крім того, відповідно до п.7 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником

Обов`язок доведення свого процесуального статусу лежить на особі, що звертається до суду з відповідною скаргою у відповідності до положень ст.22 КПК України та не можуть покладатись на один і той самий орган чи службову особу, тобто слідчого суддю.

Заявником не додано до скарги підтвердження про звернення до органу досудового розслідування з клопотаннями про закриття кримінального провадження.

Крім того, під час розгляду даної скарги скаржником ОСОБА_4 було заявлено відвід слідчому.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Враховуючи, що скаржник не звертався до суду з заявою про відвід слідчого, та не викладено обставини з якими пов`язується необхідність усунення слідчого від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, а тому клопотання про відвід слідчого слідчим суддею не розглядалося.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області.

Керуючись ст.ст. 234- 235, 369 - 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1