КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участі секретаря ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2020 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 08.10.2020 відмовлено у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на повідомлення про підозру від 25.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 від 16.06.2020.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді.
Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, захисник посилався на те, що органом досудового розслідування у суді першої інстанції не надано будь-яких пояснень щодо вчинення дій стосовно внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про повідомлення про підозру, у відповідності до наказу Генеральної прокуратури України № 139 від 06.04.2016 "Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань".
Слідчий суддя не звернув уваги на невнесення органом досудового розслідування відомостей про час та дату повідомлення про підозру Єдиного реєстру досудових розслідувань.
На думку захисника, ОСОБА_8 не набув статусу підозрюваного, оскільки повідомлення про підозру йому вручено після спливу 24 годин з моменту затримання.
Докази, які стали підставою для складання підозри ОСОБА_8 , не містили фактів або інформації, які б переконували в тому, що він вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.
Захисник вважав, що ухвала слідчого судді постановлена з порушенням порядку дослідження доказів.
Під час апеляційного розгляду, 11.11.2020 захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 доповнила апеляційну скаргу, просила скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_8 від 25.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 від 16.06.2020.
У доповненнях захисник посилалась на те, що постановляючи ухвалу про відмову в задоволенні скарги на повідомлення про підозру, слідчий суддя не надав обґрунтовану оцінку доказам сторони захисту щодо порушення органом досудового розслідування вимог ст. 278 КПК України під час вручення повідомлення про підозру ОСОБА_8 .
Так, захисник зазначала, що фактично ОСОБА_8 затримано 24.06.2020 року о 12. год. 30 хв., коли було розпочато огляд місця події за адресою: м. Київ, вул. Янтарна, 12., а не о 14 год. 00 хв., як зазначено у протоколі затримання.
Відповідно до ст. 209 КПК України, з часу початку проведення слідчої дії - огляду, ОСОБА_8 після отримання відповідного наказу, був змушений залишатись поряд із працівниками поліції.
Разом з тим, вручення ОСОБА_8 письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 7 ч. 3 ст. 368 КК України, було здійснено 25.06.2020 року о 12 год. 58 хв., тобто поза межами строку, передбаченого ч. 2 ст. 278 КПК України.
Крім того, слідчим суддею не надано належну оцінку тому, що до компетенції ОСОБА_8 не входять функції, обов`язки та повноваження, які передбачають прийняття адміністративно - розпорядних рішень пов`язаних із здійсненням присвоєння кадастрових номерів земельних ділянок, відкриття поземельних книг, внесення та надання відомостей з державного земельного кадастру та/або будь-яких дій, що можуть вчинятися у зв`язку із зверненням громадян до міськрайонного управління в Києво-Святошинському районі та м. Ірпені Головного управління Держгеокадастру у Київській області.
У судове засідання підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_7 не з`явилися, про день та час розгляду апеляційної скарги належним чином повідомлені, клопотань про відкладення судового засідання не подавали.
Заслухавши доповідь судді, вислухавши доводи захисника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_8 , яка підтримала апеляційну скаргу з доповненнями та просила її задовольнити в повному обсязі, прокурора ОСОБА_5 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги з доповненнями, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги з доповненнями, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга з доповненнями не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.
Як убачається із матеріалів судового провадження, у провадженні СУ ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000126, відомості про яке 16.06.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
У межах вказаного кримінального провадження, 25.06.2020 о 12 год. 58 хв. ОСОБА_8 вручено повідомлення про підозру, складене старшим слідчим СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_9 , у пособництві одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, з правовою кваліфікацією таких дій за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.
31.08.2020 захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою у порядку ст. 303 КПК України, в якій просив скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_8 від 25.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 від 16.06.2020.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 08.10.2020 відмовлено у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на повідомлення про підозру від 25.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 від 16.06.2020.
Постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні скарги, слідчий суддя виходив з того, що повідомлення про підозру є обгрунтованим та відповідає вимогам ст. 277 КПК України, а при врученні повідомлення про підозру дотримано вимоги ст. 278 КПК України.
З такими висновками слідчого судді суду першої інстанції погоджується і колегія суддів апеляційної інстанції.
Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Аналіз положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України дає підстави вважати, що в ході розгляду скарги на повідомлення про підозру підлягають з`ясуванню дотримання під час повідомлення про підозру Глави 22 КПК України, у тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст. 277 КПК України.
Відповідно до ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру має містити такі відомості:
1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;

2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;
3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;
4) зміст підозри;
5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;
7) права підозрюваного;
8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Як убачається зі змісту повідомлення про підозру ОСОБА_8 від 25.06.2020 у кримінальному провадженні №0000126 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, за формою та змістом вказане повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України, та містить усі передбачені вказаною статтею відомості, у тому числі зміст підозри, стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , із зазначенням часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.
Підстав для висновку про недотримання органом досудового розслідування вимог, визначених Главою 22 КПК України, під час складення повідомлення про підозру та порядку його вручення, колегія суддів не вбачає
Як вірно вказав слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п.10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування та судового розгляду.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Як встановлено слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів судового провадження, вони містять достатні дані, які вказують на можливу причетність підозрюваного ОСОБА_8 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, на час складання повідомлення про підозру.
Доводи апеляційної скарги з доповненнями про те, що повідомлення про підозру вручено ОСОБА_8 після спливу встановленого ч. 2 ст. 278 КПК України строку, оскільки фактично ОСОБА_8 затримано о 12 год. 30 хв. у порядку до ст. 209 КПК України, тобто коли розпочато огляд місця події за адресою: м. Київ, вул. Янтарна, 12, були предметом перевірки колегією суддів, проте не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду.
Так, згідно ст. 209 КПК України, особа вважається затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.
Як убачається із даних протоколу огляду місця події від 24.06.2020 за адресою: м. Київ, вул. Янтарна, 12, вказану слідчу дію розпочато о 12 год. 33 хв., за участю двох понятих, працівників поліції та ОСОБА_8 . Вказаний протокол без зауважено підписаний всіма учасниками, присутніми на місці події, в тому числі ОСОБА_8 , без зауважень.
У відповідності до ч. 2 ст. 237 КПК України, для участі в огляді може бути запрошений потерпілий, підозрюваний, захисник, законний представник та інші учасники кримінального провадження.
Відомостей про те, що ОСОБА_8 був змушений залишатися в приміщенні по вул. Янтарній, 12 у м. Києві поряд із уповноваженою службовою особою силою або через підкорення наказу цієї особи, протокол огляду місця події не містить. ОСОБА_8 у відповідній графі протоколу не викладено зауважень щодо висловлення працівниками поліції наказу про залишення у приміщенні або застосування ними сили.
Крім того, як убачається з положень ч. 6 ст. 237 КПК України, слідчий, прокурор має право заборонити будь-якій особі залишати місце огляду до його закінчення та вчинювати будь-які дії, що заважають проведенню огляду. Невиконання цих вимог тягне за собою передбачену законом відповідальність.
Аналіз вказаної норми дає підстави для висновку, що законодавцем передбачено право уповноваженої службової особи висловити заборону будь-якій особі залишати місце події для проведення окремої процесуальної дії - огляду, а тому такі дії не можуть вважатися затриманням у розумінні положень ст. 209 КПК України.
Згідно даних протоколу затримання, ОСОБА_8 затримано 24.06.2020 о 14 год. 00 хв., а повідомлення про підозру вручено 25.06.2020 о 12 год. 58 хв., тобто в межах 24-годинного строку, передбаченого ч. 2 ст. 278 КПК України, у зв`язку з чим доводи апелянта у цій частині є безпідставними.
Посилання захисника ОСОБА_7 в апеляційній скарзі на те, що стороною обвинувачення не вжито заходів щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про повідомлення про підозру, спростовуються даними витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.08.2020 у кримінальному провадженні № 0000126 від 16.06.2020, в якому містяться відомості про повідомлення про підозру ОСОБА_8 та ОСОБА_10 .
Відсутність у реєстрі відомостей про дату та час повідомлення по підозру, не є безумовною підставою для задоволення скарги та скасування повідомлення про підозру ОСОБА_8 .
Інші доводи апеляційної скарги із доповненнями фактично стосуються питань доведеності винуватості, оцінки належності та допустимості зібраних у справі доказів. Однак з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру.
Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, перевіркою матеріалів судового провадження в апеляційному порядку колегією суддів не встановлено.
За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її скасування.
Ураховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 277, 278, 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2020 року, - без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:

____________ ___________ ___________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3