ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9960/20
провадження № 1-кп/753/1399/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" грудня 2020 р. Дарницькийрайонний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002526 від 09.05.2020 р. за звинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, строком на два місяці, та запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , зазначив обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177, 181 КПК України.
Захисник ОСОБА_4 заперечував проти продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у виді тримання під вартою та просив змінити на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме на домашній арешт.
Обвинуваченний ОСОБА_6 підтримав думку захисника.
Обвинуваченний ОСОБА_5 просив залишити без змін запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступного виновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Пункт 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення«Лабіта проти Італії»від 06.04.2000 року, тримання підвартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
На думку суду, обставинами, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який виправдовує виняток із загальної норми про повагу до свободи людини є тяжкі наслідки вчиненого, оскільки відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя та здоров"я є найвищими соціальними цінностями.
Відповідно до положень ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Крім того, при вирішенні питання доцільності продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, зокрема, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, про що відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України свідчать такі обставини, як: тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого йому злочину, що може бути достатньою причиною разом з іншими для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою (рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 року у справі «Волосюк протиУкраїни»).
Отже підстави, за яких судом було застосовано до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та обставини, які при цьому враховувались не змінились, а ризики не зменшились та є триваючими.
Також суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко протии України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Проте, розглядаючи можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Враховуючи вищевикладене, а також відсутність підстав вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи можуть забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає необхідним продовжити раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строків, встановлених ст. 197 КПК України.
Також суд вважає, що не зменшилися ризики, які стали підставою обранню запобіжного заходу ОСОБА_5 , у виді домашнього арешту в зв"язку з чим суд вважає необхідним продовжити строк на два місяці.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 177, 178 , 181, 314-317 КПК України,
УХВАЛИВ:

Продовжити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за ч.2 ст. 186 КК України строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб з дня винесення ухвали, а саме до 04 лютого2021 року включно.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяці, а саме до 07 лютого 2021 року включно.
Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 23-00 години до 06-00 години.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися за межі міста Києва без дозволу суду; повідомляти суд про зміну місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор» для виконання в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 ..

Копію ухвали направити до Дарницького УП ГУНП в місті Києві для контролю за поведінкою обвинуваченого ОСОБА_5 .

Працівники органу національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи діб.

Суддя ОСОБА_1