У Х В А Л А
Іменем України

10 грудня 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру в порядку ч. 1 ст. 303 КПК України

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга, в якій адвокат ОСОБА_4 просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 25.09.2020 року у кримінальному провадженні №0004757 від 24.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, та зобов`язати слідчого, прокурора в даному провадженні вчинити дії щодо виключення з ЄРДР по даному кримінальному провадженні відомостей про набуття ОСОБА_3 статусу підозрюваної особи.

Подана скарга обґрунтовується тим, що Деснянським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004757 від 24.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

25.09.2020 року в ході досудового розслідування слідчим СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором ОСОБА_6 було повідомлено ОСОБА_3 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України. Захисник вважає, що підозра була вручена з порушенням ст. 278 КПК України.

В судове засідання захисник ОСОБА_4 надав заяву про розгляд скарги за його відсутності, одночасно вимоги скарги підтримав, просив задовольнити за викладених в ній обставин.

Слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП України в м. Києві та прокурор Київської місцевої прокуратури № 3 в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду скарги судом повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Проте, їх не явка не перешкоджає розгляду скарги по суті.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.
Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Згідно із положеннями ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Так, слідчим суддею встановлено, що 25.09.2020 року за наслідком розгляду матеріалів кримінального провадження за №0004757, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, слідчим було повідомлено про підозру ОСОБА_3 у вчинені вказаного кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Частина 3 ст. 111 КПК України передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 135 (глава 11) КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
При цьому, п. 7 ч. 1 ст. 137 КПК України, у повістці про виклик повинно бути зазначено процесуальна дія (дії), для участі в якій викликається особа.
Органом досудового розслідування вищезазначених вимог закону дотримано не було. Слідчому судді не надано жодних процесуальних документів на підтвердження того, що слідчим здійснювався виклик у передбачений спосіб ОСОБА_3 на 25.09.2020 року для вручення вказаного повідомлення про підозру. Матеріали кримінального провадження вказаних доказів також не містять.
З цього приводу слідчий суддя вказує, що згідно з п.п. 10) п. 2.1. Положення про порядок ведення Єдиного державного реєстру розслідувань до Реєстру вносяться відомості про час та дату повідомлення про підозру, відомості про особу, яку повідомлено про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Відповідно до п.п. 4) п. 3.1. Положення внесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням таких строків (про): дату складання повідомлення про підозру, дату і час вручення повідомлення про підозру, зміну раніше повідомленої підозри - невідкладно.
Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання особи такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру.
Так, відповідно до ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру має містити:
1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;
2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;
3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;
4) зміст підозри;
5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;
7) права підозрюваного;
8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Статтею 278 КПК України визначено порядок здійснення повідомлення про підозру та обов`язок роз`яснення прав підозрюваного, а саме: письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень; письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.
Також слідчий суддя звертає увагу на ту обставину, що у самому повідомленні про підозру, в якому слідчим зазначено відповідно дату та час його вручення 25.09.2020 року о 15 год. 07 хв., відсутній підпис ОСОБА_3 та його захисника про вручення такого повідомлення. Також в повідомленні про підозру жодним чином не зафіксовано факту відмови ОСОБА_3 від отримання підозри.
Оголошення підозри було здійснено слідчим під відеозапис в присутності підозрюваного та його захисника, однак нормами КПК України не передбачено такої процесуальної дії в усному порядку, навіть з відеофіксацією такої дії.
А отже, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим було порушено визначений нормами КПК України порядок здійснення повідомлення про підозру.
Відповідно до ст. 9 КПК України закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.
Положення ч. 2 ст. 8 КПК зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі Суд), який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція), що стала частиною національного законодавства. Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю.
Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Системний аналіз змісту норм КПК України свідчить, що підозра є складовим елементом процедури притягнення до кримінальної відповідальності, оскільки саме з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення розпочинається кримінальне переслідування такої особи (п.14 ч. 1 ст. 3 КПК України). Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так згідно з практикою ЄСПЛ «підозра» є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України являє собою твердження про вчинення певного особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод за тлумаченням ЄСПЛ вміщено концепцію терміну «кримінальне обвинувачення», яка характеризується скоріше матеріальним, аніж формальним характером (справа «Девеєр проти Бельгії», рішення від 27.02.1980р., скарга №6903/75). У справі «Еклє проти Федеративної Республіки Німеччини» (рішення від 15.07.1982Р, скарга №8130/78) ЄСПЛ констатував, що кримінальне обвинувачення може бути визначене як «офіційне повідомлення особи компетентним органом про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення». Розвиваючи зазначену концепцію ЄСПЛ у справі «Фоті та інші проти Італії» (рішення від 10.12.1982р.) навів ширше витлумачення цього визначення, включивши до нього також «інші підстави, що підтверджують це звинувачення, і які можуть спричинити серйозні наслідки, що можуть ускладнити становище підозрюваного».
Слідчим суддею під час розгляду даної скарги встановлено обставин, що підтверджують процесуальні порушення порядку передбаченого ст. 8, 9, 42, 276 278 КПК України щодо вручення повідомлення про підозру ОСОБА_3 , що у свою чергу тягне за собою скасування такої підозри.
За вказаних обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 42, 55, 137, 219, 278, 283, 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру від 25.09.2020 року у кримінальному провадженні №0004757 від 24.09.2020 року - задовольнити.
Повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 25.09.2020 року у кримінальному провадженні №0004757 від 24.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України скасувати, через допущені процесуальні порушення під час вручення оскаржуваної підозри ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1