ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер судової справи 654/2554/20 Головуючий у 1-й інст.: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/819/482/20 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: скарга на ухвалу про
обрання запобіжного заходу у вигляді тримання
під вартою.
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2020 року м. Херсон
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду в складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

з участю прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, матеріали кримінального провадження №0000949, за апеляційною скаргою захисника - адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Голопристанського районного суду Херсонської області від 29.07.2020 року, відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, раніше судимого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановила:
Зазначеною ухвалою слідчого судді Голопристанського районного суду Херсонської області від 29.07.2020 року, клопотання слідчого задоволено, застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 діб до 25.09.2020 року, включно.

Визначено розмір застави, який складає 63 060 грн. У разі внесення застави, на підозрюваного покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, захисник - адвокат

ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в які зазначає, що оскаржуване судове рішення є передчасним та необґрунтованим, а висновки слідчого судді такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку із чим просить ухвалу скасувати, постановити нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Доводи апеляційної скарги мотивує тим, що в матеріалах справи відсутні докази, які б вказували на обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри.

Також зазначає, що ризики, заявлені як у клопотанні слідчого, так і в ухвалі слідчого судді, ґрунтуються виключно на припущеннях, оскільки жодного доказу того, що підозрюваний дійсно має намір вчинити одну з дій, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України не наведено.

Поряд з цим вказує, що на момент подачі апеляційної скарги, органами досудового розслідування проведено майже всі необхідні слідчі дії, вилучені всі необхідні, на їхню думку докази, а тому ризики, визначені у п.п.2-4 ч.1 ст.177 КПК України є безпідставними.

Зазначає, що враховуючи той факт, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання, при наявності необхідності може у будь-який час прибувати за викликом до слідчого судді, суду.

Окрім цього, в апеляційній скарзі ставиться питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, захисника, підозрюваного, прокурора, в судових дебатах сторони залишилися на своїх позиціях, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.395 КПК України, апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Враховуючи доводи захисника щодо не ознайомлення з мотивами прийнятого рішення, а також те, що матеріали провадження не містять відомостей щодо дати оголошення повного тексту судового рішення та відомостей про надсилання його копії стороні захисту, суд апеляційної інстанції вважає, що причина пропуску строку на апеляційне оскарження є поважною, а тому вказаний строк підлягає поновленню.

Згідно з вимогами ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Зі змісту ч. 1 ст. 183 КПК України слідує, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Як убачається з матеріалів провадження, задовольняючи клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив із того, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого, корисливого, умисного злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, має негативну характеристику за місцем проживання, офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні малолітніх дітей та осіб похилого віку не має, а також те, що підозрюваний раніше неодноразово судимий за вчинення аналогічних злочинів, а отже має схильність до вчинення кримінальних правопорушень.
З такими висновками слідчого судді погоджується і колегія суддів. При цьому, твердження апеляційної скарги сторони захисту про недоведеність обставин, які виправдовують необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, є непереконливими.
Слідчий суддя на стадії досудового розслідування перевірив вагомість наявних доказів, які вказують на наявність підстав підозрювати ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину.
Так, обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання матеріалами справи, а саме: протоколом огляду місця події від 27.07.2020; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 27.07.2020; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 27.07.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_10 від 27.07.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 27.07.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_11 від 27.07.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 27.07.2020 протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка

ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 27.07.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_13 від 27.07.2020.

З огляду на поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах справи міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.
Колегія суддів відповідно до ст. 178 КПК України також враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого йому злочину, відомості про особу підозрюваного, який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння аналогічних корисливих кримінальних правопорушень, належних висновків для себе не зробив та знову підозрюється у вчиненні корисливого злочину у період непогашеної судимості, поєднаного із застосуванням до потерпілої фізичного насилля, не має міцних стійких соціальних зв`язків та постійного джерела доходів, офіційно не працює, у зв`язку із чим існує ризик того, що він може вчинити нові злочини.
Вказані обставини, на думку колегії суддів, дають достатні підстави вважати, що у разі незастосування до підозрюваного запобіжного заходу, який зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку, останній, перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, що виправдовує необхідність застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобігання спробам перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання наведеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а доводи апеляційної скарги захисника, які це заперечують, являються безґрунтовними.
Доводи апеляційної скарги захисника про те, що у клопотанні слідчого лише формально перераховано ризики, не наведено жодних аргументів та підстав їх існування є безпідставними та спростовуються матеріалами провадження.
Що стосується застосованого до підозрюваного ОСОБА_8 альтернативного запобіжного заходу у виді застави то слід зазначити наступне.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Виходячи зі змісту ч.4 ст.182 КК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом і повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, ч.5 ст. 182 КПК України закріплені межі розміру застави залежно від ступеня тяжкості вчиненого особою злочину, зокрема розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, при визначенні підозрюваному застави у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів доходів громадян, що наближено до мінімальної межі, було враховано обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підстав вважати вказаний розмір застави непомірно великим для підозрюваного, колегія суддів не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, розмір застави повинен бути помірним та пропорційним щодо конкретної людини та обставин, вчиненого ним кримінального правопорушення, тому у даному випадку колегія суддів не вбачає встановлення такого розміру застави, як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для ОСОБА_8 .

Таким чином при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею дотримані як вимоги ст.ст.176,177,178,183 КПК України, так й права осіб, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Враховуючи зазначене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість утримання особи підозрюваного ОСОБА_8 під вартою, у зв`язку з чим підстав для скасування судового рішення і задоволення апеляційної скарги захисника немає.
Керуючись ч.2 ст.376, ст. ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
П О С Т А Н О В И Л А:
Клопотання захисника-адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити захиснику адвокату ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 строк на оскарження ухвали слідчого судді Голопристанського районного суду Херсонської області від 29.07.2020 року.

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Голопристанського районного суду Херсонської області від 29.07.2020 року відносно ОСОБА_8 - без змін.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційній інстанції не підлягає.

Головуючий: (підпис) ОСОБА_2
Судді: (підпис) ОСОБА_3
(підпис) ОСОБА_4