Справа № 147/982/20
Провадження № 1-кс/147/215/20
УХВАЛА

22 вересня 2020 року смт. Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області
ОСОБА_1 ,
із секретарем ОСОБА_2 ,
за участю:
підозрюваної ОСОБА_3
захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 ,
слідчого Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу підозрюваної та захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 16.07.2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України, у кримінальному провадженні №0000178 від 06.08.2018,
в с т а н о в и в:
18 вересня 2020 року до суду надійшла скарга підозрюваної ОСОБА_3 та її захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 16.07.2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України, у кримінальному провадженні №0000178 від 06.08.2018.
Скарга мотивована тим, що в провадженні Тростянецького ВП ГУНП у Вінницькій області перебуває кримінальне провадження №0000178 від 06.08.2018. В рамках даного провадження, 16.07.2020 ОСОБА_3 було оголошено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України. Проте підозра, яка оголошена їй не відповідає вимогам ст. 277 КПК України, оскільки в ній відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, як передбачає п.6 ч.1 ст.277 КПК України, чому б передувала безсумнівна система належних до справи, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які вказують про наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи, яка б виключала сумніви щодо того, що кримінальне правопорушення справді відбулося; кримінальне правопорушення вчинене підозрюваною особою; діяння особи містить склад конкретного кримінального правопорушення; відсутні обставини, які виключають її відповідальність. Зазначає, що на момент винесення рішення про повідомлення про підозру відсутні всі можливі , в тому числі і взаємовиключні версії у справі. Також орган досудового розслідування під час повідомлення про підозру ОСОБА_3 чітко не вказав про беззаперечність фактів, викладених у тексті підозри та не посилався на зібрані у зв`язку з цим докази під час проведення процесуальних дій до пред`явлення підозри. Тому сторона захисту вважає, що слідчий формально підійшов до процедури повідомлення про підозру, яка звелася до складення письмово документа і факту його вручення особі, без ретельного та прискіпливого розгляду вказаної процесуальної дії. Враховуючи зазначене, захисник ОСОБА_4 просив скасувати повідомлення ОСОБА_3 про підозру у кримінальному провадженні №0000178 .
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити. В обґрунтування своєї позиції вказав, що вважає повідомлення про підозру від 16.07.2020 року незаконним. Оскільки слідчим під час досудового розслідування не було вчинено усіх необхідних дій спрямованих на встановлення обставин справи, не допитано ОСОБА_3 , не проведено одночасний допит свідків та слідчий експеримент, про які вказувала сторона захисту у своєму клопотанні. Крім того, підозра ґрунтується на висновках експерта, які суперечать один одному та не дають однозначної відповіді на поставлені питання. Після надання ОСОБА_3 письмових показань, її не було допитано слідчим та не запропоновано бути допитаною чи відмовитись від дачі показань. Сама ж підозра, на думку захисника, вручена з порушенням норм КПК, оскільки була вручена не підозрюваній, а її матері. Ні підозрювана, ні її захисник про виклик для отримання підозри не були повідомлені.
Підозрювана ОСОБА_3 просила скасувати повідомлення про підозру від 16.07.2020 року, оскільки вона не вчиняла інкримінованого їй діяння, до слідчого не викликалась, та не отримувала від них телефонних дзвінків, а сам процес досудового розслідування підірвав її суспільний авторитет.
В судовому засіданні слідчий Тростянецького ВП ОСОБА_5 просив відмовити у задоволені скарги, оскільки підозра від 16.07.2020 року є обґрунтованою, та врученою у спосіб не заборонений КПК України. Щодо допиту ОСОБА_6 пояснив, що остання надала письмові показання, однак під час усної розмови, яка не була зафіксована відмовилась бути допитаною в якості підозрюваної. Одночасний допит свідків за клопотанням підозрюваної проведено не було через відмову останніх, які підтримували попередні покази та боялись тиску з боку підозрюваної, що вказано у рапортах. Виклик ОСОБА_3 під час досудового розслідування здійснювався слідчим у телефонному режимі без фіксації вказаної дії. Особисто він виклики не здійснював, а про їх здійснення був повідомлений іншими слідчими. До повідомлення особі про підозру, на його думку, було вчинено усі слідчі дії, спрямовані на встановлення обставин справи.
Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне.
Тростянецьким ВП Бершадським ВП ГУНП у Вінницькій області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000178 від 06.08.2018.
16.07.2020 слідчим СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, капітаном поліції ОСОБА_7 було оголошено ОСОБА_3 про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України у кримінальному провадженні №0000178 від 06.08.2018.
Ч. 1 ст. 278 КПК України визначає, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Зі змісту повідомлення ( зворотня сторона) вбачається, що повідомлення було вручене під розписку матері підозрюваної у день складання та цього ж дня направлено поштою за її адресою, що вбачається з поштового чеку та рекомендованого повідомлення про вручення.
Крім того, сама ОСОБА_3 не заперечує про те, що ознайомлена зі змістом підозри.
Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Відповідно до п. 2 ст. 277 КПК України, повідомлення має містити такі відомості:
1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;
2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;
3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;
4) зміст підозри;
5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;
7) права підозрюваного;
8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення. При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст.303КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.
Аналіз положень п. 10 ч. 1 ст.303 КПК України дає підстави вважати, що в ході розгляду скарги на повідомлення про підозру підлягають з`ясуванню дотримання в ході повідомлення про підозру Глави 22 КПК України, у тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст. 277 КПК України.
Повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою для повідомлення особі про підозру.
Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а зміст повідомлення про підозру відповідає вимогам КПК України.
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов до переконання, що в судовому засіданні не було доведено наявності достатніх підстав вважати повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України незаконним, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
В задоволені скарги підозрюваної та захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 16.07.2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України, у кримінальному провадженні №0000178 від 06.08.2018, - відмовити.
Матеріали кримінального провадження №0000178 повернути до Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1