Провадження № 1-кс/592/5978/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 жовтня 2020 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Суми клопотання адвоката ОСОБА_3 представника потерпілого ОСОБА_4 про проведення експертизи,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 - представник потерпілого ОСОБА_4 26.10.2020 звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Клопотання мотивує тим, що у провадженні Сумського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області перебуває кримінальне провадження № 0004591 від 27.12.2018 про неналежне виконання своїх професійних обов`язків медичними працівниками медичних установ Сумської області, що спричинило тяжкі наслідки для ОСОБА_4 . Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 140 КК України.
Оскільки в ході досудового розслідування необхідно встановити наявність чи відсутність факту неналежного виконання медичними працівниками своїх професійних обов`язків, то для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Зокрема, дотримання чи порушення стандартів медичної допомоги під час перебування потерпілого в закладах охорони здоров`я, визначення медичної складової причинного зв`язку між діями/бездіяльністю медичних працівників і негативними наслідками для потерпілого. Тобто, виникає необхідність у проведенні комісійної судово-медичної експертизи.
26.04.2019 ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми по справі №592/6549/19 у кримінальному провадженні №0004591 від 27.12.2018 було призначено комісійну судову - медичну експертизу.
Однак, експертизу проведено не було у зв`язку з відсутністю можливості у ОКЗ «Сумське обласне бюро СМЕ» створити повноцінну комісію для її проведення.
25.05.2020 ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми по справі № 592/6334/20 було продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004591 від 27.12.2018 на шість місяців, а саме - до 27.11.2020 включно.
Втім, станом на дату подання клопотання ні слідчим, ні прокурором не було вжито заходів, спрямованих на призначення та проведення комісійної судово-медичної експертизи.
Діючи в інтересах ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_3 звернувся до прокурора Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_5 з клопотанням (у порядку ст. 242 КПК України) № 11905-Р від 01.07.2020 про забезпечення проведення судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні.
Про результати розгляду клопотання прокурором ОСОБА_5 ні ОСОБА_4 , ні його представника, адвоката ОСОБА_3 , повідомлено не було, всупереч вимогам ч. 2 ст. 220 КПК України.
Представник ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_3 звернувся до прокурора Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_5 з запитом адвоката № 12049-А від 02.09.2020 з проханням повідомити про результати розгляду клопотання (у порядку ст. 242 КПК України) № 11905-Р від 01.07.2020.у порядку ст. 220 КПК України) № 12014-Р від 19.08.2020. Однак, відповіді на запит адвоката досі не було отримано.
Фактично, ігнорування прокурором клопотань та запитів представника потерпілого призводить до втрати часу та затягування досудового розслідування.
Таким чином, з власної ініціативи ні слідчим, ні прокурором не було призначено проведення експертизи, клопотання сторони потерпілого про необхідність призначення експертизи взагалі було залишено без відповіді. Хоча, для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Сторона захисту не може залучити експерта самостійно з об`єктивних причин, оскільки відповідно до п. 2.1. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.1995 № 6 судово- медична експертиза проводиться згідно з постановою особи, що проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді, а також за ухвалою суду. Тобто, потерпілий не є суб`єктом призначення експертизи відповідно до вимог Інструкції. Крім того, у потерпілого відсутній весь обсяг документів, що необхідні для проведення експертизи. Однак, вони наявні в матеріалах кримінального провадження. Зокрема, посадова інструкція.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 - представник потерпілого ОСОБА_4 клопотання підтримав у повному обсязі, наполягав на його задоволенні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Підстави проведення експертизи, порядок залучення експерта та процедура розгляду слідчим суддею клопотання про призначення експертизи визначені у статтях 242-244 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Частиною 3 ст. 243 КПК України передбачено, що експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Аналіз наведених положень КПК України свідчить про те, що право на звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи має лише сторона захисту.
Згідно з пунктом 19 ч. 1 ст. 3 КПК України сторонами кримінального провадження є - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Клопотання про проведення експертизи, що надійшло до суду, та подано представником потерпілого ОСОБА_3 , який не є стороною захисту.

За загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 93 КПК України, ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюєтьсяшляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Отже, з відповідним клопотанням представник потерпілого має право звернутися до слідчого у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право:

1) бути повідомленим про свої права та обов`язки, передбачені цим Кодексом; 2) знати сутність підозри та обвинувачення, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження та закінчення досудового розслідування; 3) подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; 4) заявляти відводи та клопотання; 5) за наявності відповідних підстав - на забезпечення безпеки щодо себе, близьких родичів чи членів своєї сім`ї, майна та житла; 6) давати пояснення, показання або відмовитися їх давати; 7) оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом; 8) мати представника та в будь-який момент кримінального провадження відмовитися від його послуг; 9) давати пояснення, показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, безоплатно за рахунок держави користуватися послугами перекладача в разі, якщо він не володіє державною мовою чи мовою, якою ведеться кримінальне провадження; 10) на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом; 11) знайомитися з матеріалами, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядку, передбаченому цим Кодексом, у тому числі після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, а також знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, у випадку закриття цього провадження; 12) застосовувати з додержанням вимог цього Кодексу технічні засоби при проведенні процесуальних дій, в яких він бере участь. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд вправі заборонити потерпілому застосовувати технічні засоби при проведенні окремої процесуальної дії чи на певній стадії кримінального провадження з метою нерозголошення даних, які містять таємницю, що охороняється законом чи стосується інтимних сторін життя людини, про що виноситься (постановляється) вмотивована постанова (ухвала); 13) одержувати копії процесуальних документів та письмові повідомлення у випадках, передбачених цим Кодексом; 14) користуватися іншими правами, передбаченими цим Кодексом.

Під час досудового розслідування потерпілий має право: 1) на негайне прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, визнання його потерпілим; 2) отримувати від уповноваженого органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; 3) подавати докази на підтвердження своєї заяви; 4) брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі; 5) отримувати копії матеріалів, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, після закінчення досудового розслідування.

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 58 КПК України потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (тобто адвокат). Представник користується процесуальними правами потерпілого, інтереси якого він представляє, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо потерпілим і не може бути доручена представнику.

Беручи до уваги, що клопотання про призначення експертизи подане особою, не наділеною правом звертатись до слідчого судді з подібним клопотанням, тобто подане без додержання вимог кримінального процесуального закону щодо суб`єкта звернення, клопотання підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись вимогами ст. 3, 7, 242-244, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 представника потерпілого ОСОБА_4 про проведення експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1