БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 1-кс/356/138/20
Справа № 356/435/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2020 року Березанський міський суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
дізнавача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області клопотання дізнавача Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000017 від 03.08.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.08.2020 до Березанського міського суду Київської області надійшло клопотання дізнавача підрозділу дізнання Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000017 від 03.08.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що 03.08.2020 до ЧЧ Березанського ВП надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що на 77 км автодороги «Київ-Харків» працівниками патрульної поліції УПП в м. Бориспіль було зупинено автомобіль «Фольксваген Пассат» з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час перевірки документів, а саме свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , виявлено ознаки підробки.
По даному факту відомості 03.08.2020 були внесені до ЄРДР за № 0000017 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 03.08.2020, приблизно о 12:00 годині до ЧЧ Березанського ВП надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що на 77 км автодороги «Київ-Харків» працівниками патрульної поліції УПП в м. Бориспіль було зупинено автомобіль «Фольксваген Пассат» з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час перевірки документів, а саме свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , виявлено ознаки підробки, а саме відсутність голографічного захисного покриття, нечитабельний мікротекст, відсутній захисний елемент водяний знак.
У зв`язку з цим було проведено огляд місця події, в ході якого вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , яке запаковано в спецпакет № 4225358.
В подальшому, відповідно до постанови дізнавача Березанського ВП свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , що знаходиться в спецпакеті № 4225358, визнано речовим доказом по даному кримінальному провадженню.
Як зазначено у клопотанні, враховуючи те, що дізнавачем Березанського ВП ОСОБА_3 під час проведення огляду місця події 03.08.2020, вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , що має доказове значення для досудового розслідування та судового розгляду, а також підпадає під вимоги ст. 98 КПК України, виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене майно для проведення необхідних судових експертиз.
З урахуванням викладеного, дізнавач за погодженням з прокурором просять слідчого суддю накласти арешт на тимчасово вилучене 03.08.2020 під час огляду місця події майно, а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , яке запаковано в спецпакет № 4225358, та має доказове значення для досудового розслідування з метою збереження речових доказів. Клопотання просили розглянути без участі особи, в користуванні якої перебувало свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , а саме: ОСОБА_5 .
Належним чином повідомлений прокурор до суду не з`явився, про причини неявки не повідомив.
Особа, у користуванні якої перебувало свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_5 повідомлявся про дату, час та місце розгляду клопотання у встановленому законом порядку, однак, до суду не з`явився.

Неприбуття прокурора та особи, у користуванні якої перебувало свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дізнавач Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених в ньому, просив клопотання задоволити.

Заслухавши думку дізнавача, дослідивши клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Частиною 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України.
Дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання (частина перша статті 40-1 КПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений : звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій;

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання дізнавача за погодженням з прокурором про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000017 від 03.08.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що органом досудового розслідування Підрозділом дізнання Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, відомості про яке 03.08.2020 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000017 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. Короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 03.08.2020 на відмітці 77 км автодороги Київ-Харків працівниками патрульної поліції під час перевірки документів на автомобіль «Фольксваген Пассат», реєстраційний номер НОМЕР_1 у гр. ОСОБА_5 було виявлено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу з ознаками підробки (а.с. 3).
З копії протоколу огляду місця події від 03.08.2020 з фототаблицею вбачається, що під час огляду було вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 (а.с.6-12).
Постановою дізнавача Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 від 03.08.2020 про визнання предмету речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000017 від 03.08.2020 визнано речовим доказом: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_1 (а.с. 19).
Виявлене та вилучене під час огляду місця події свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу може бути речовим доказом у даному кримінальному провадженні, розпочатому за ч. 4 ст. 358 КК України, у розумінні ст. 98 КПК України, враховуючи наявність достатніх відомостей, які вказують на можливість досягнення мети слідчої дії, з метою виконання завдань кримінального провадження, забезпечення повного та всебічного встановлення обставин кримінального правопорушення, арешт вказаного вище майна є необхідним.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 40-1, 98, 167, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000017 від 03.08.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,- задоволити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 03.08.2020 під час огляду місця події у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу за номером НОМЕР_2 , яке запаковано в спецпакет № 4225358, з метою збереження речових доказів, а саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 05 (п`яти) днів з дня її проголошення. Арешт може бути скасований у порядку, встановленому ст. 174 КПК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.
Слідчий суддя: ОСОБА_1