13.11.2020
Справа № 150/463/20
Провадження по справі № 1-кп/150/59/20
УХВАЛА
про призначення судового розгляду
у кримінальному провадженні

13 листопада 2020 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5

розглянувши у залі судових засідань у відкритому підготовчому провадженні, справу за обвинувальним актом по кримінальному провадженні № 0000004 від 11.08.2020 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, неодруженого, не працюючого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження підсудне Чернівецькому районному суду Вінницької області.
Прокурор вважає, що кримінальне провадження може бути призначене до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Заявив клопотання про виклик в судове засідання свідків обвинувачення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . Також подав клопотання про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ,, що обрано в ході досудового розслідування відповідно до ухвали Чернівецького районного суду Вінницької області від 24.09.2020.

Обвинувачений та його захисник не заперечують проти призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, виклик в судове засідання свідків обвинувачення. Також не заперечують проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого.
Вирішуючи питання про можливість призначення справи до судового розгляду суд виходить із наступного.

Підстав для прийняття рішень по справі, передбачених пп. 1-4 ч.2 ст. 314 КПК України, а саме: затвердження або відмова в затвердженні угоди, закриття провадження, повернення обвинувального акту немає.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України.

Порушення вимог кримінально-процесуального законодавства під час порушення справи, провадження дізнання або досудового слідства, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду, не встановлено.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Таким чином, у наявності достатні підстави для завершення підготовки до судового розгляду та для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Суд вважає, що клопотання прокурора про виклик у судове засідання для допиту свідків обвинувачення підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Згідно ст.23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених КПК України.

Статтею 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1. Подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення; 2. Винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення); 3. Вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4. Обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5. Обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Отже, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що: прокурором належним чином обґрунтовано необхідність виклику заявлених ними осіб для допиту як свідків, заявлене клопотання відповідає викладеним вище вимогам КПК України та не суперечить загальним засадам кримінального провадження, визначеним у ст.7 КПК України щодо: верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередності дослідження показань.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту суд виходить із наступного.
Згідно із ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Як слідує із матеріалів кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Чернівецького районного суду Вінницької області від 24.09.2020 обрано відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, строком на 60 діб.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування (продовження) запобіжного заходу є забезпечення виконання (…), обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави (…), суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у незаконному придбанні, виготовленні та зберіганні особливо небезпечного наркотичного засобу з метою збуту, правова кваліфікація кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України. На досудовому розслідуванні ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні цього кримінального правопорушення, обвинувальний акт щодо нього надійшов до суду.
Таким чином, наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Втім, реалізуючи положення ч.5 ст.199 КПК України, слідчий суддя, а також суд відповідно до ч.3 ст.331 КПК України мають враховувати, що після спливу певного часу (строку дії попередньої ухвали) саме лише існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, а тому в судовому рішенні судові органи зобов`язані розглянути можливість обрання альтернативних запобіжних заходів чи навести інші підстави для подальшого обмеження свободи особи (рішення ЄСПЛ від 20 січня 2011 року у справі «Прокопенко проти України», від 05 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України»).
Тому, суд при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу враховує також наявність ризиків переховуватися від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 125 КК України та на разі обґрунтовано підозрюється у вчиненні іншого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Поряд із цим, суд не вважає доведеним ризик, на який вказує прокурор, а саме можливість незаконно впливати на свідків, так як він не обгрунтований належними та допустими доказами.

Також, з огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на розгляді суду, суд не вбачає підстав для покладення на обвинуваченого обов`язку про який клопоче прокурор прибувати до слідчого, прокурора, за викликом.

Отже, для запобігання ризикам, вказаним у ст.177 КПК України, та враховуючи суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинуваченого, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, суд вважає виправданим продовження строку застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.
Керуючись ст.ст. 314-316, 371, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Закінчити підготовче провадження і призначити кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України до судового розгляду у залі судових засідань Чернівецького районного суду Вінницької області на 10 годину 30 хвилин 30 листопада 2020 року.

Розгляд кримінального провадження здійснюватиметься у відкритому судовому засіданні суддею ОСОБА_1 одноособово.

Задоволити клопотання прокурора про виклик свідків.

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідків обвинувачення наступних осіб:
1) ОСОБА_6 ( АДРЕСА_2 );

2) ОСОБА_7 ( АДРЕСА_3 );

3) ОСОБА_8 ( АДРЕСА_1 ).

Задоволити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Запобіжний захід, обраний ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області від 24.09.2020 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , продовжити на шістдесят діб з 14 години 00 хвилин 13.11.2020 до 14 години 00 хвилин 12.01.2021.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до суду, за викликом;
- цілодобово не відлучатися із території домоволодіння в якому він проживає, за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_9