Справа № 304/1087/20 Провадження № 1-кс/304/408/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2020 року м. Перечин

Слідча суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,
старшого слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Перечинського відділення поліції Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 від 29 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, щодо

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Ворочево, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, розлученого, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 194 КК України,

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

В С Т А Н О В И Л А :

Старший слідчий СВ Перечинського відділення поліції Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 звернувся до слідчої судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 від 29 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що 28.08.2020 близько 21.00 год ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в кімнаті літньої кухні за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті неприязних відносин, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, з метою спричинення тяжких тілесних ушкоджень, почав наносити удари руками в область щелепи, обличчя та грудної клітки свого батька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , інваліда другої групи, внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді синців овальної форми з обох сторін обличчя, крововиливів червоного кольору в ліве та праве очні яблука, набряку та підшкірної гематоми, лівої щічної гематоми, синців фіолетового кольору на слизовій оболонці верхньої та нижньої губи, крепітації ребер з права та з ліва, сплющення грудної клітки. В результаті отриманих тілесних ушкоджень приблизно о 21.30 год. ОСОБА_7 помер під час надання йому невідкладної медичної допомоги в кареті ШМД.

29.08.2020 органом досудового розслідування за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 29.08.2020, протоколами допиту свідків, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 , протоколом огляду трупа від 29.08.2020 та висновком судово-медичної експертизи.

29.08.2020 о 00.10 год ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КК України, про що складено відповідний протокол.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. В той же час, органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення даного злочину може незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_8 , оскільки остання є його матір`ю, з якою він проживає в одному дворогосподарстві, свідків, які є членами родини підозрюваного, та експерта, шляхом їх підкупу або залякування (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та існує ризик його протиправної поведінки у майбутньому.

Слідчий також зазначає, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду від 31 серпня 2020 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27 жовтня 2020 року без можливості внесення застави. Крім цього, слідчий зазначає, що особисте зобов`язання, особиста порука, застава та домашній арешт будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання вказаним ризикам порівняно із триманням під вартою, тому просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та старший слідчий СВ Перечинського ВП ОСОБА_4 подане клопотання підтримали повністю та просили його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 вирішення даного питання залишив на розсуд суду.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 проти заявленого клопотання заперечив та просив обрати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту.

Слідча суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши надані матеріали клопотання, дійшла такого висновку.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 3 ст. 197 цього Кодексу строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Крім цього, вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, як убачається з наданих слідчим матеріалів, 28.08.2020 близько 21.00 год ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в кімнаті літньої кухні за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті неприязних відносин, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, з метою спричинення тяжких тілесних ушкоджень, почав наносити удари руками в область щелепи, обличчя та грудної клітки свого батька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , інваліда другої групи, внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді синців овальної форми з обох сторін обличчя, крововиливів червоного кольору в ліве та праве очні яблука, набряку та підшкірної гематоми, лівої щічної гематоми, синців фіолетового кольору на слизовій оболонці верхньої та нижньої губи, крепітації ребер з права та з ліва, сплющення грудної клітки. В результаті отриманих тілесних ушкоджень приблизно о 21.30 год. ОСОБА_7 помер під час надання йому невідкладної медичної допомоги в кареті ШМД.

Також із наданих матеріалів вбачається, що дану подію 29.08.2020 було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно номер 0000316 з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 121 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 1 від 20.10.2020 року (а. с. 7).

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , у зв`язку із чим ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 31 серпня 2020 року йому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави (а. с. 104-109).

З вказаної ухвали вбачається, що підставою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слугувало те, що такий може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк до 10 років;

-усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення цього злочину може незаконно впливати на потерпілу, з якою спільно проживає в одному домоволодінні та неодноразово погрожував такій фізичною розправою, та свідків, частина з яких проживає в тому ж населеному пункті що і підозрюваний, шляхом їх підкупу, умовляння або залякування;

-вчинити інше правопорушення, оскільки, знаючи, що обвинувачується в інших умисних кримінальних правопорушеннях, передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 194 КК України, на шлях виправлення не став та втретє обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину.

Слідчою суддею встановлено, що вказані ризики на даний момент фактично не відпали та не зменшились.

Крім того, відповідно до вимог ч. 3 ст. 199 КПК України, суд враховує обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, зокрема те, що судові молекулярно-генетичні експертизи, призначені постановами слідчого від 04 вересня 2020 року, ще не завершені, що підтверджено повідомленнями Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру про погодження термінів виконання молекулярно-генетичних експертиз № 19/114/14/1-19374, № 19/114/14/1-19375 та № 19/114/14/1-19378 від 17.09.2020 (а. с. 62, 63, 64).

Вирішуючи питання щодо продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідча суддя відповідно до ст. 178 КПК України враховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, докази про вчинення якого є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (виключно позбавлення волі на строк до десяти років), а також те, що підозрюваний є розлученим, офіційно не працевлаштованим, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків.

Тому, з урахуванням наведеного, слідча суддя дійшла висновку, що підозрюваному слід продовжити строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, оскільки жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, що вказані у ст. 177 КПК України.

Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, слідча суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 183, 186, 193, 196, 197, 199, 309 КПК України, слідча суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Ворочево, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, а саме на 34 (тридцять чотири) дні, тобто до 00 год 10 хв 29 листопада 2020 року, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали до 00 год 10 хв 29 листопада 2020 року.

Ухвала слідчої судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали оголошено 27 жовтня 2020 року.

Слідча суддя: ОСОБА_1