Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/364/21
У Х В А Л А
про повернення скарги

18 січня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого,

ВСТАНОВИВ:

До Подільського районного суду м.Києва 15.01.2021 надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві, що полягає у не розгляді в порядку ст.220 КПК України його клопотання від 25.12.2020 в інтересах ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження за ст.161 КК України, за фактом розпалювання 10.12.2020 міжнаціональної ворожнечі в м.Києві.
В обґрунтування скарги зазначив, що в провадженні слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві перебуває кримінальне провадження (номера кримінального провадження не зазначає) за ст.161 КК України, за фактом розпалювання 10.12.2020 міжнаціональної ворожнечі в м.Києві.
17.12.2020 адвокатом в інтересах ОСОБА_3 подано до органу досудового розслідування заяву про визнання останнього у даному кримінальному провадженні потерпілим, а 25.12.2020 скеровано засобами поштового зв`язку письмове клопотання про вручення ОСОБА_3 пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого і проведення допиту його як потерпілого. Станом на 11.01.2021 відповіді на клопотання не отримано, що свідчить про не розгляд слідчим клопотання в порядку ст.220 КПК України.
З урахуванням наведеного, просить слідчого суддю розглянути скаргу на підставі п.1 ч.1 ст.303 КПК України та зобов`язати слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві розглянути клопотання від 25.12.2020 та надати письмову відповідь на нього.
Слідчий суддя розглянув матеріали скарги та дослідив доводи скаржника.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.
Слідчий суддя повинен встановити, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Подільському районному судді м. Києва (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України).
У частині 1 статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування.
Зокрема, згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України слідчому судді підлягає оскарженню бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. (Лист ВССУ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування»).
Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України скарга згідно цього пункту може бути подана: заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Таким чином в зазначеній статті визначено коло суб`єктів, які наділені правом подавати скаргу на підставі п.1 ч.1 ст.303 КПК України.
Скаржником визначено свій процесуальний статус як потерпілого.
Необхідно визначити, у яких випадках особа може набувати статусу потерпілого відповідно до норм кримінального процесуального закону. Так, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди (ч. 1 ст. 55 КПК України). Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК України). Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3 ст. 55 КПК України).
З урахуванням цих положень, потерпілим може бути 1) особа, якій завдано шкоди (моральної, фізичної або майнової), яка 2) подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або 3) яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода, і тому вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Слід враховувати, що слідчий, прокурор має право відмовити особі у визнанні її потерпілим. Зокрема, така відмова (у формі постанови) є обґрунтованою за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди (ч. 5 ст. 55 КПК України). Це - єдиний випадок, коли можна відмовити особі у визнанні її потерпілим.
Слідчий суддя звертає увагу, що КПК України не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування приймати процесуальне рішення про визнання особи потерпілою, оскільки згідно з ч. 2 ст. 55 КПК права та обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Отже, з цього моменту така особа, за відсутності постанови про відмову у визнанні потерпілим, відповідно до ст. 220 КПК України може вносити клопотання про вчинення процесуальних дій, які мають бути розглянуті, зокрема і щодо такої процесуальної дії, як вручення повідомлення про процесуальні права та обов`язки. (Лист ВССУ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування»).

Проте скаржником не долучено до скарги клопотання про визнання ОСОБА_3 потерпілим від 17.12.2020, а також доказів його вручення органу досудового розслідуванні.

Таким чином, автор скарги не підтвердив слідчому судді свій процесуальний статус потерпілого.

Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Водночас, не зазначення в скарзі номеру кримінального провадження, в межах якого оскаржується бездіяльність, а також дати отримання органом досудового розслідування клопотання від 25.12.2020, яке скерованого поштовим зв`язком, також унеможливлює відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 220, 303, 304, 306 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві, що полягає в не розгляді в порядку ст.220 КПК України його клопотання від 25.12.2020 в інтересах ОСОБА_3 повернути.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1