Справа № 991/8026/20
Провадження1-кс/991/8247/20
У Х В А Л А

29 вересня 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про продовження строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000697 від 12.07.2018 року,

ВСТАНОВИЛА

25 вересня 2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 (заявника), що здійснює представництво інтересів і захист ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України (КК України). Повноваження заявника підтверджені ордером на надання правової допомоги КВ № 452648.

Заявник просить визначити стороні захисту у кримінальному провадженні № 0000697 від 12.07.2018 року (підозрюваному ОСОБА_3 та його захисникам) додатковий строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні до 31.11.2020 року.

Детективи Національного антикорупційного бюро України (НАБУ, Національне бюро) здійснювали досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000697 від 12.07.2018 року за фактом можливого вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

03.03.2020 року прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора процесуальний керівник у кримінальному провадженні, був повідомлений про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування в порядку статті 290 КПК України.

18.08.2020 року слідчий суддя Вищого антикорупційного суду України ухвалою встановив підозрюваному ОСОБА_3 та його захисникам строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000697 від 12.07.2018 року до 05.10.2020 року включно. Після спливу цього строку сторона захисту буде вважатися такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів (ознайомлення).

Обґрунтування клопотання

Заявник вважає, що норма про можливість обмеження строку ознайомлення з матеріалами справи дозволяє обмежити такий строк у випадку, якщо сторона кримінального провадження зволікає з ознайомленням з матеріалами. Натомість, заявник вважає, що сторона захисту не зволікала з ознайомленням з матеріалами до постановлення ухвали про обмеження строку на ознайомлення, і не зволікає зараз.

На підтвердження своїх доводів заявник зазначає про таке:

1)він не отримував письмове повідомлення про завершення досудового розслідування від 03.03.2020 року;

2)через карантинні заходи для попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, сторона захисту не могла ознайомитись з матеріалами досудового розслідування;

3)враховуючи розпорядження Голови Вищої ради правосуддя від 13.03.2020 року № 11/0/2-20 «Про додаткові заходи із попередження респіраторної хвороби, спричиненої COVID-19», всі судові засідання з розгляду судових справ відкладалися до моменту пом`якшення карантинних обмежень або скасування карантину; з моменту пом`якшення обмежувальних правил карантину, графік заявника був перевантажений (по 2-3 судові засідання кожного дня по всій Україні), що, у свою чергу, «сповільнює» можливість сторони захисту на швидше ознайомлення з матеріалами досудового розслідування;

4)заявник вже ознайомився з близько 30-ма томами, що становить приблизно 1/3 частину матеріалів, оскільки загальний обсяг письмових матеріалів складає 80 томів, а також у матеріалах є носії інформації;

Заявник також стверджує, що для ефективного ознайомлення з матеріалами кримінального провадження недостатньо механічного фотографування та їх подальшого прочитання, оскільки потрібен детальний аналіз матеріалів кримінального провадження.

Заявник посилається на практику Європейського суду з прав людини та рішення Конституційного Суду України № 1-рп/2012 від 18.01.2012 року для обґрунтування необхідності задоволення його клопотання.

Мотивація суду

Слідча суддя перевіряє матеріали клопотання на предмет підстав для відкриття провадження по ньому, та, відповідно, подальшого його розгляду по суті.

Після завершення досудового розслідування прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати, зокрема, стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування із забезпеченням права робити копії або відображення матеріалів. Розкриття усіх доказів є обов`язком сторони обвинувачення та є запорукою справедливого судового розгляду. Доступ до зібраних під час досудового розслідування матеріалів є гарантією забезпечення змагальності процесу, та права на захист особи, щодо якої здійснюється провадження. Сторона захисту, зокрема, повинна бути обізнаною та мати доступ до всіх доступних доказів, оскільки це необхідно для забезпечення рівності сторін. Якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази (ч. 12 ст. 290 КПК України).

Разом з тим, ознайомлення з матеріалами досудового розслідування має відбуватися без зловживань та без шкоди для кримінального провадження. Сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів (ч. 10 ст. 290 КПК України).

Право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні № 1-рп/2012 від 18.01.2012 року у справі про ознайомлення обвинуваченого та захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема потерпілого) та суспільства в цілому.

Розумний строк визначається відповідно до обставин справи, що вимагає оцінки в цілому. Хоча окремі стадії провадження можуть провадитись з прийнятною тривалістю, загальна тривалість процесу може, однак, перевищити «розумний строк». Критеріями оцінки розумності строку можуть бути, зокрема, складність справи, поведінка учасників кримінального провадження (в тому числі, сторони захисту), а також відповідних органів.

Слідча суддя звертає увагу на те, що заявник просить визначити додатковий строк для ознайомлення, проте таке визначення додаткового строку не передбачено КПК України, а строк для ознайомлення може встановлюватись лише слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора, у разі зволікання стороною захисту з ознайомленням. Окрім цього, слідча суддя зазначає про те, що підозрюваному ОСОБА_3 та його захисникам вже було встановлено строк для ознайомлення ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18.08.2020 року у справі № 991/4134/20, провадження № 1-кс/991/4257/20. При цьому, у своєму рішенні слідчий суддя досліджував та оцінював обставини, пов`язані із зволіканням та встановив належним і розумним строк для ознайомлення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (принцип згадується у рішенні Великої Палати Європейського суду з прав людини у справі Brumarescu проти Румунії від 28 жовтня 1999 року, заява № 28342/95, параграф 61). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду. Тому, слід стверджувати про те, що слідча суддя не може розглядати питання встановлення строку (додаткового строку) для ознайомлення з ініціативи сторони захисту, оскільки воно вже було вирішено іншим суддею слідчим суддею Вищого антикорупційного суду 18.08.2020 року (а таке рішення не підлягає оскарженню), а тому такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності.

Отже, слідча суддя встановила підстави для відмови у відкритті провадження за клопотанням, оскільки воно не може розглядатись по суті. Враховуючи те, що апеляційне оскарження рішення про відмову у відкритті провадження за клопотанням захисника підозрюваного про продовження строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні прямо не передбачено ст. 309 КПК України, як і не передбачено норми, що прямо унеможливлює оскарження такого рішення, слідча суддя приходить до висновку, що таке рішення може бути оскаржене (це підтверджується практикою Верховного Суду України у справі 5-142кс(15)17 від 12 жовтня 2017 року та практикою Великої Палати Верховного Суду у справі № 243/6674/17-к від 23 травня 2018 року).

З урахуванням викладеного, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про продовження строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000697 від 12.07.2018 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідча суддя ОСОБА_1