Справа № 752/7729/20
Провадження № 1-кс/752/9319/20
У Х В А Л А

08 грудня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі захисників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу застосованого відносно ОСОБА_7 в рамках кримінального провадження № 0002422 від 08.04.2020 р.,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва з клопотанням про зміну запобіжного заходу застосованого відносно ОСОБА_7 в рамках кримінального провадження № 0002422 від 08.04.2020 р., а саме просить змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0002422 від 08.04.2020, зокрема, за підозрою ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.

03 липня 2020 року слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва, у справі № 752/7759/20 до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у кримінальному провадженні № 0002422 від 08.04.2020 - було застосовано запобіжних захід у вигляді тримання під вартою та визначено строк тримання під вартою, який було встановлено строком на 60 діб, тобто до 28 серпня 2020 року 10:30 год. (включно).

21 серпня 2020 року ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва у справі № № 752/7729/20 було задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 та продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , в межах строку досудового розслідування, а саме по 26.10.2020 включно. Крім того, слідчим суддею було визначено заставу, що становить двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 420 400, 00 гривень (чотириста двадцять тисяч чотириста гривень ) у національній грошовій одиниці.

Так, за підозрюваного ОСОБА_7 , його дружиною ОСОБА_9 , було внесено на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва заставу у вищезазначеному розмірі, у зв`язку з чим останнього було звільнено з-під варти в ДУ «Київський слідчий ізолятор» - 26 серпня 2020 року.

У період з 26 серпня 2020 року по 14 вересня 2020 року на підозрюваного ОСОБА_7 були покладені обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, які останнім були виконанні в повному обсягу.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва у справі № 752/7729/20 від 21 серпня 2020 року, прокурором Прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , було подано апеляційну скаргу.

Так, 14 вересня 2020 року Київським апеляційним судом апеляційну скаргу прокурора було задоволено, у зв`язку з чим ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 21 серпня 2020 року скасовано та постановлено нову ухвалу, якою задоволено клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 та продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 257, ч.4 ст.187 КК України ОСОБА_7 , до 26.10.2020 року включно без визначення розміру застави.

20 жовтня 2020 року слідчим суддею Голосіївського районного суду міста Києва, було розглянуто у межах кримінального провадження № 0002422 від 08 квітня 2020 року, клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_8 , яке було погоджено прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За результатами розгляду зазначеного клопотання, останнє було задоволено слідчим суддею повністю. У зв`язку з чим, підозрюваному ОСОБА_7 , було продовжено строк тримання під вартою, без визначення застави, в межах строку досудового розслідування, а саме по 24 грудня 2020 року (включно).

Сторона захисту звертає увагу суду на необхідність оцінювати не лише наявність повідомленої підозри, а наявність на сьогоднішній день ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Також, необхідно звернути увагу на доцільність застосування тримання під вартою до ОСОБА_7 , на цьому етапі провадження, оскільки за весь час тримання під вартою останнього, органом досудового розслідування так і не було виправдано мету застосування такого запобіжного заходу.

Зазначає, що тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необгрунтованого позбавлення волі, тому суд повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Сторона захисту звертає увагу на те, що ОСОБА_7 утримується під вартою з 30.06.2020, однак за цей час стороною обвинувачення так і не було встановлено обставин, які виправдовують подальше тримання під вартою ОСОБА_7 .

Сторона обвинувачення ігнорує наявні документи про те, що підозрюваний має на утриманні малолітню дитину та дружину, що в контексті тривалого тримання під вартою має враховуватися як обставина на користь його звільнення або обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Також, звертає увагу, що тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, а тому станом на зараз, з урахуванням тривалості тримання під вартою підозрюваного, а саме з 30 червня 2020 року, відсутності нових обставин, які виправдовують подальше тримання, а також перебування на утриманні у нього малолітньої дитини та дружини, цей захід не є пропорційним і ОСОБА_7 , необхідно звільнити з-під варти або обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Основною метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання ОСОБА_7 , своїх процесуальних обов`язків, а не покарання останнього, вина якого не доведена.

Зазначає, що ОСОБА_7 є громадянином України, який має на території міста Києва постійне місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_7 , мешкає разом зі своєю дружиною ОСОБА_10 , малолітньою дочкою ОСОБА_11 , сином дружини ОСОБА_9 та його дружиною, що спростовує ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Крім того, твердження сторони обвинувачення відносно виїзду ОСОБА_7 , не маю жодного документального підтвердження, є дискредитованими виходячи із приналежності до національності.

Також, потерпілі та свідки у кримінальному провадженні не перебувають у відносинах залежності від підозрюваного, а відтак останній немає на них жодного впливу і не може змусити їх відмовитись від своїх показань або змінити їх. За весь час здійснення досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні з боку потерпілих, свідків, інших учасників кримінального провадження до правоохоронних органів не надходило жодних заяв (повідомлень) про спроби незаконного впливу на них з боку підозрюваного або третіх осіб, що спростовує ризик незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Також, ОСОБА_7 вже більше 14 років здійснює господарську діяльність, як фізична особа-підприємець, про що свідчить свідоцтво про реєстрацію його фізичною особою-підприємцем. Крім того, відповідно до довідки про несудимість підозрюваний раніше не судимий, а відтак ризику вчинення іншого кримінального провадження не існує.

Відтак, існування ризиків негативної процесуальної поведінки ОСОБА_7 є формальними, декларативними та не підтверджуються доказами та наявними матеріалами кримінального провадження.

Звертає увагу слідчого судді на міцні соціальні зв`язки ОСОБА_7 .

Так, у ОСОБА_7 , є цивільна дружина ОСОБА_9 подружжя має одну малолітню дитину, якій трохи більше 2 років: ОСОБА_11 , 26 липня 2018 року та проживають однією сім`єю протягом тривалого часу. ОСОБА_7 , здійснював матеріальне забезпечення своєї сім`ї, зокрема, за рахунок здійснення своєї господарської діяльності, як фізична особа-підприємець із 01 березня 2006 року, тобто вже близько 14 років. Тому, враховуючи те, що дружина не працює, а соціальні виплати з боку держави не здатні покрити матеріалі витрати на малолітню дитину, останні залежать від ОСОБА_7 , як єдиного джерела доходу.

Посилається на те, що ОСОБА_7 необхідно звільнити з-під варти та застосувати до останнього більш м`який запобіжний захід, що зумовлено необхідністю останнього перебувати вдома аби здійснювати догляд за своєю малолітньою донькою, у зв`язку з тим, що його дружина ОСОБА_9 , потребує негайного оперативного лікування, а саме операції, про що свідчить довідка № 409 від 06.10.2020. При цьому, залишення дитини з близькими родичами, а саме з бабусею ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 неможливе через її похилий вік, оскільки остання сама потребує стороннього догляду.
Тому враховуючи, відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виконання покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а також те, що ОСОБА_7 , має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні малолітню дитину, яка потребує догляду, що свідчить про міцні соціальні зв`язки, необхідно змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний із триманням під вартою і саме такий запобіжний захід забезпечить досягнення мети застосування запобіжних заходів та прав підозрюваного.

Також зазначає, що тяжкість злочину законом не визначається підставою для застосування будь-якого виду запобіжного заходу, а не тільки тримання під вартою, і при цьому, за своєю правовою природою запобіжний захід не є кримінальним покаранням.

В судовому засіданні адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , клопотання підтримали та просили задовольнити з викладених підстав. Також надали доповнення до клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до яких звертають увагу суду на стан здоров`я дружини підозрюваного, яка потребує проведення операції, догляду та сама знаходиться з малолітньою донькою, на підтвердження чого надають копії документів. Зазначають, що відсутні будь-які докази, які свідчили б про те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. У сторони обвинувачення відсутні будь-які факти про те, що перебуваючи на волі ОСОБА_7 буде переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, погрожувати свідкам чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Посилаються на те, що підозрюваний має позитивні характеристики, як за місцем проживання так і за місцем реєстрації, що підтверджується відповідними характеристиками, які долучені до доповнень, має на утриманні неповнолітню дочку, дружину, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, не перебуває на наркологічному обліку та вже понад тривалий час знаходиться під вартою.

Звертає увагу на те, що до інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні застосовано більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, а саме до ОСОБА_13 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а підозрюваний ОСОБА_14 перебуває під заставою, які виконують покладені на них обов`язки.

Також, посилаються на практику Київського апеляційного суду про скасування ухвал слідчого судді про тримання під вартою, копії яких додають до доповнень.

Підозрюваний ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Прокурор ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначає, що стороною обвинувачення доведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Заслухавши пояснення захисників, підозрюваного, прокурора, приходжу до наступних висновків.

В ході судового розгляду встановлено, що в рамках кримінального провадження № 0002422 ухвалою слідчого судді від 03 липня 2020 року до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було застосовано запобіжних захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

21 серпня 2020 року ухвалою слідчого судді продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , в межах строку досудового розслідування та визначено заставу, що становить двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 420 400, 00 гривень (чотириста двадцять тисяч чотириста гривень ) у національній грошовій одиниці, яка була внесена на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва дружиною підозрюваного - ОСОБА_9

14 вересня 2020 року Київським апеляційним судом апеляційну скаргу прокурора задоволено та продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 257, ч.4 ст.187 КК України ОСОБА_7 , до 26.10.2020 року включно без визначення розміру застави.

Відповідно до ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з вимогами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Так в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_7 є громадянином України, що підтверджується копією паспорту громадянина України, який має на території міста Києва постійне місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , та місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; має цивільну дружину ОСОБА_9 , яка потребує операційного втручання та догляду, що підтверджується довідкою № 409 від 06.10.2020 р., виданою медичним центром "Універсальна клініка "Оберіг" та медічною документацією з ДУ "Національний інститут фтизіатрії і пульмонології імені Ф.Г. Яновського НАМН України", має на утриманні малолітню дитину - ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 22.08.2018 р., ОСОБА_7 більше 14 років здійсню господарську діяльність, як фізична особа-підприємець, що підтверджується копією свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця № НОМЕР_2 , серія В02, має позитивні характеристики сусідів ОСОБА_15 , ОСОБА_16 з місця фактичного проживання та позитивно характеризується головою правління ЖБК "Прогрес" ОСОБА_17 за місцем реєстрації, раніше не судимий.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Посилання в клопотанні щодо тяжкості інкримінованого злочину, в якому підозрюється особа, не можуть бути безумовною підставою тримання особи під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Для обґрунтованої підозри повинні бути факти або інформація, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88; Котій проти України п. 42; Влох проти Польщі п. 108; Erdagoz v. Turkey п. 51; Cebotari v. Moldova п. 48).
Також, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для обмеження свободи особи має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (Буров проти України п. 51).
Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються (справа «Ткачов проти України» від 13.12.2007 p., «Єлоєв проти України» від 06.11.2008р.). Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу. Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою належності її продовжуваного тримання під вартою. Але зі спливом певного часу така підозра перестає сама по собі бути виправданням для позбавлення особи свободи і судові органи повинні вмотивувати свої рішення про продовження тримання її під вартою іншими підставами (рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).
Таким чином, слідчий суддя вважає, що ризики заявлені у клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу та продовження строку запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , мають незначний ступінь небезпеки, про що свідчать ті обставини, що підозрюваний має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, на його утриманні перебуває дружина та малолітня дитина, здійсню господарську діяльність, як фізична особа-підприємець, раніше не судимий, позитивно характеризується. При цьому, з урахуванням мінімальних ризиків, оскільки більшість процесуальних дій органами досудового розслідування вже проведена, тривалістю досудового розслідування та наявністю доказів причетності підозрюваного ОСОБА_7 до злочинів, передбачених ст. 257, 4.4 ст.187 КК України, також враховуючи строк перебування підозрюваного під вартою, майже 6 місяців, тому суд вважає за необхідне змінити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосований відносно ОСОБА_7 на запобіжній захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою фактичного місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , право власності на яку належить цивільній дружині ОСОБА_7 - ОСОБА_9 відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав нанерухоме майно про реєстрацію права власності, що на думку суду забезпечить виконання покладених на підозрюваного обов`язків.
З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, приходжу до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176-178,194,201,309,376 КПК України,

П о с т а н о в и в:

клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу застосованого відносно ОСОБА_7 в рамках кримінального провадження № 0002422 від 08.04.2020 р.- задовольнити.
Змінити запобіжній захід у вигляді тримання під вартою застосований відносно ОСОБА_7 на запобіжній захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останньому цілодобово залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України :
-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого судді чи суд про зміну свого місця проживання;
-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;
-утриматися від спілкування з потерпілими, свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні у поза процесуальний спосіб.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_7 з-під варти у залі суду.
Строк дії ухвали визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 30.12.2020 року.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську міську прокуратуру.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1