справа № 208/2959/19
№ провадження 1-кс/208/246/20
УХВАЛА
Іменем України

31 січня 2020 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України в межах кримінального провадження № 0001526 від 09.11.2017 року, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні малолітніх дітей ОСОБА_7 2009 року народження та ОСОБА_8 2016 року народження, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого у ТОВ «Автокредит Плюс», раніше не судимого, -

встановив:

Слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним погодженим з прокурором клопотанням, пославшись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України та може вчинити інше кримінальне правопорушення, знищіти, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та/або переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчим зазначено, що у провадженні СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001526 від 09.11.2017 за ч.2 ст.364 КК України за фактом того, що ОСОБА_5 , будучи службовою особою, керуючись у своїй діяльності Конституцією України, Законами України «Про державну службу», «Про засади запобігання і протидії корупції», «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», іншим чинним законодавством України, посадовою інструкцією головного спеціаліста відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції, згідно з якою на нього, покладаються наступні завдання та обов`язки: здійснення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно; встановлення відповідності заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутності суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; приймає рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру прав; відкриває і закриває розділи Державного реєстру прав, вносить до них відповідні записи; веде реєстраційні справи щодо об`єктів нерухомого майна; присвоює реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна під час проведення державної реєстрації; видає свідоцтво про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених чинним законодавством та інше, таким чином виконуючи організаційно - розпорядчі функції державного органу згідно із приміткою 1 до статті 364 Кримінального кодексу України - є службовою особою, всупереч інтересам служби скоїв зловживання службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки.

На думку слідчого, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України.

Слідчий посилається на те, що підозра відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України обґрунтовується наступними доказами: документи, що знаходяться в реєстраційній справі №04; висновком судового експерта №3/1.1/599 від 14.08.2019; висновком судового експерта №919/11-19 від 17.01.2020; витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо виконавчих дій колишнього головного спеціаліста відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції ОСОБА_5 за період з 01.05.2015 по 01.05.2015; відомостями про ІР-адреси щодо входу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно колишнього головного спеціаліста відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції ОСОБА_5 за період з 01.12.2014 по 31.04.2015; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 27.09.2019.

Слідчий, враховуючи характеризуючи дані на особу підозрюваного ОСОБА_5 , тяжкість кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 клопотання слідчого підтримав з підстав, зазначених у його мотивувальній частині, наголосив на обґрунтованості підозри та клопотання щодо обрання саме такого запобіжного заходу відносно підозрюваного

У судовому засіданні слідчий СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 підтримав позицію, наголошену прокурором та своє клопотання, посилаючись на обставини, викладені в ньому та просив застосувати щодо підозрюваного, який обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, запобіжний захід у вигляді застави, зазначив, що повідомлена йому підозра є підтвердженою зібраними доказами у їх сукупності. Враховуючи підстави, зазначені у ст. 194 КПК України, наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде відповідати меті застосування запобіжного заходу та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що підозра необґрунтована, до слідчого з`являється по виклику, наміру переховуватись не має. В нього є офіційне місце роботи, є дружина та діти, що свідчить про те, що він не буде переховуватись. Потерпілого та свідків він не знає, їх місце проживання йому не відоме. Просив відмовити в задоволенні клопотання.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначив, що підозра є необґрунтованою, оскільки в діях ОСОБА_10 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, Також ризики, зазначені слідчим в клопотанні, взагалі нічим не підтверджуються, оскільки у підозрюваного наявні міцні соціальні зв`язки, є дружина та діти, він офіційно працевлаштований, має місце реєстрації та проживання, раніше не судимий. До того ж, зазначив, що суд при обранні даного запобіжного заходу повинен врахувати також і майновий стан підозрюваного. Сума, яку слідчий просить обрати, завідомо непомірна для підозрюваного. Просив обрати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, вислухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Встановлено, що у провадженні СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №0001526 від 09.11.2017 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

29 січня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК

Як вбачається з досліджених матеріалів клопотання та кримінального провадження, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України підтверджується наступними доказами: документами, що знаходяться в реєстраційній справі №04; висновком судового експерта №3/1.1/599 від 14.08.2019; висновком судового експерта №919/11-19 від 17.01.2020; витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо виконавчих дій колишнього головного спеціаліста відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції ОСОБА_5 за період з 01.05.2015 по 01.05.2015; відомостями про ІР-адреси щодо входу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно колишнього головного спеціаліста відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції ОСОБА_5 за період з 01.12.2014 по 31.04.2015; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 27.09.2019.

Слідчий суддя враховує рішення Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно якого, для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 року у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Фактичні дані щодо обставин, які мають значення для кримінального провадження, надання їм оцінки та встановлення кваліфікаційних складових злочину або їх спростування не вирішуються слідчим суддею під час розгляду даного клопотання, а тому і не можуть оцінюватися докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, слідчий суддя, виходячи з покладених на нього повноважень та обов`язків, зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу, що узгоджується з приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , стан здоров`я, матеріальний стан підозрюваного, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів слідства та суду, незаконного впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризик переховування обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян). Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності. Станом на час розгляду клопотання, ОСОБА_5 є обвинуваченим в іншому кримінальному проваджені. Вказана обставина суттєво збільшує ризик того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Так, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того, підозрюваний тривалий час був на посаді головного спеціаліста відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції. Слідчий суддя погоджується із твердженням сторони обвинувачення про те, що у підозрюваного наявні відповідні організаційні можливості, особисті та ділові зв`язки з суб`єктами, уповноваженими на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, у тому числі працівниками діючим працівниками реєстраційної служби. Зазначені можливості та зв`язки підозрюваний може використати для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Таким чином, оцінивши в сукупності ступень тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж застава не здатне забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, міра запобіжного заходу у вигляді застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Посилання підозрюваного та його захисника на відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, беззаперечно спростовано долученими до клопотання про застосування запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Таким чином, підозрюваним та його захисником не було спростовано доводи прокурора та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, як про це ініційовано питання захисником та підозрюваним.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання не містять та прокурором під час судового засідання належним чином не обґрунтовано розмір застави у 288 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 605376,00 грн.

При цьому, враховуючи ступень тяжкості інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя вважає за належне призначити заставу, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України - у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 105 100 грн., який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду у визначений ними час у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження; не відлучатися за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 176-179, 182, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 100 грн (сто п`ять тисяч сто гривень).

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 виконувати такі обов`язки:

- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду у визначений ними час у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження;

- не відлучатися за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1