Дата документу 29.05.2020 Справа № 554/4550/20
Єдиний унікальний номер справи 554/4550/20
Провадження №1-кс/554/7303/2020
У Х В А Л А

іменем України

29 травня 2020 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0001174 від 12.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «Samsung J701», золотистого кольору.

Клопотання мотивоване тим, що 08.05.2020 року, невідома особа, перебуваючи в Парку «Перемоги», що в м. Полтава, таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон марки «Samsung J701», ІМЕІ: НОМЕР_1 , золотистого кольору, чим спричинила ОСОБА_4 матеріального збитку, розмір якого встановлює

21.05.2020 року в ході проведеного огляду гр. ОСОБА_5 добровільно видав мобільний телефон марки «Samsung J701», ІМЕІ: НОМЕР_1 , золотистого кольору, належний ОСОБА_4 .

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші цінності та інші речі, набуті протиправним шляхом.
21.05.2020 року вилучений в ході огляду мобільний телефон марки «Samsung J701», ІМЕІ: НОМЕР_1 , золотистого кольору, було визнано речовими доказами.
Враховуючи, що вилучений мобільний телефон марки «Samsung J701», ІМЕІ: НОМЕР_1 , золотистого кольору, являється істотним речовим доказом по кримінальному правопорушенні, а також з метою попередження його знищення, приховання та інших дій, відповідно до ч.1, ч.7 ст. 237 КПК України в ході проведеного огляду від 21.05.2020 року, було вилучено.
У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі, прохав його задовольнити.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання за даної явки учасників, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання по суті поставлених вимог, перевіривши надані до клопотання матеріали кримінального провадження та дослідивши докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, у клопотанні слідчого ставиться питання про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду 21.05.2020 року.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Судом установлено, що 12.05.2020 року відомості про дану подію були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001174 з попередньою правовою кваліфікацією за ч.1 ст. 185 КК України.

Із клопотання вбачається, що 08.05.2020 року, невідома особа, перебуваючи в Парку «Перемоги», що в м. Полтава, таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон марки «Samsung J701», ІМЕІ: НОМЕР_1 , золотистого кольору, чим спричинила ОСОБА_4 матеріального збитку, розмір якого встановлює.

З матеріалів кримінального провадження у їх сукупності вбачається, що вилучене майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, що підтверджується, зокрема, протоколами слідчих дій та матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Положеннями статті 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на положення ч.2 ст.167 та ч.1 і 2 ст.170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

З досліджених у сукупності матеріалів клопотання вбачається, що зазначені слідчим у клопотанні речі можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій та могли зберегти на собі сліди злочину в межах досудового розслідування за ознаками ч. 3 ст. 289 КК України.

Тому, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказане майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, може бути доказом кримінального правопорушення, а також враховуючи виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, суд вважає за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на зазначене майно для забезпечення належного зберігання речових доказів у кримінальному провадженні та недопущення можливості їх втрати або знищення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході огляду місця події від 21.05.2020 року, а саме: мобільний телефон марки «Samsung J701», золотистого кольору.

Вилучений мобільний телефон марки «Samsung J701», золотистого кольору, повернути під відповідальне зберігання, та покласти на потерпілу ОСОБА_4 обов`язки по збереження речового доказу, та заборонити останньому вчиняти дії з розпорядження цим майном.

Контроль за виконанням покласти на старшого слідчого СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1