Провадження № 1-кп/643/718/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.02.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

потерпілої - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду м. Харкова обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0001429 від 02.10.2019, яке надійшло від прокуратури Харківської області за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Марківка, Томашпільського району Вінницької області, розлученого, з вищою освітою, маючого малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично мешкаючого з листопада 2018 за адресою: АДРЕСА_2 ,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчинені кримінального правопорушення, події якого мали місце, згідно обвинувального акту, 01.10.2019, які кваліфікована за ч.1 ст.286 КК України, а саме порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілій ОСОБА_4 тілесні ушкодження середньої тяжкості.

В підготовчому судовому засіданні 05.02.2020 потерпіла ОСОБА_4 звернулась до суду із заявою, в якій прохала закрити кримінальне провадження, та звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності, оскільки обвинувачений у повному обсязі відшкодував їй спричинені матеріальні та моральні збитки, крім цього, вона з ним примирилась.

В свою чергу, обвинувачений заявив клопотання про закриття кримінального провадження стосовного нього за ч. 1ст. 286 КК України, у зв`язку з примиренням із потерпілою та звільнення його від кримінальної відповідальності. ОСОБА_5 заявив, що у повному обсязі відшкодував потерпілій усі завдані їй збитки.

Прокурор, щодо задоволення клопотань потерпілої та обвинуваченого не заперечував, так як вони не суперечать закону.

Заслухавши учасників судового засідання суд приходить до висновку, що клопотання потерпілої ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Досудовим розслідуванням дії обвинуваченого ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 1 ст. 286 КК України.
У відповідності до ст. 12 КК України, злочин передбачений ч. 1 ст. 286 КК України є злочином невеликої тяжкості.

Згідно ч. 1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Частинами першою та другою статті 286 КПК України, передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ст. 46 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 4 Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" умовою звільнення особи (обвинуваченого, підсудного)від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим (ст.46КК) є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Судам слід мати на увазі, що потерпілим може бути лише фізична особа, якій злочином заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду і яку визнано потерпілим відповідно до ч.2 ст.49 КПК. Примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст.46 КК України, підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Судом вивчалася особа обвинуваченого. Так, ОСОБА_5 раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного до категорії злочинів невеликої тяжкості, на обліку у лікарів наркологу та психіатра не перебуває, офіційно не працевлаштований, має реєстрацію, а також постійне місце мешкання. Крім цього, у потерпілої немає до обвинуваченого будь-яких претензій, оскільки ОСОБА_5 відшкодував їй завдану шкоду, та вони примирилися.

З урахуванням вищенаведеного, у суду є всі підстави для задоволення клопотань про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності, у зв`язку із примиренням винного з потерпілою (ст.46 КК України) та закриття кримінального провадження у відповідності до ст.284 ч.2 п.1 КПК України.

У зв`язку із закриттям провадження по справі з вказаної підстави, питання щодо встановлення вини особи, яка притягається до кримінальної відповідальності, судом не вирішується.

Така правова позиція узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема сформульованою у рішенні по справі «Грабчук проти України» від 26 вересня 2006 року, відповідно до змісту якого у разі закриття провадження по справі з нереабілітуючих обставин, питання про доведеність вини особи не вирішується.

Під час досудового розслідування та суду, стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід не обирався.

Відповідно до положень ч.4 ст. 174 КПК України суд вирішує питання про скасування арешту майна.

При цьому, відповідно до вимог ст.ст. 100, 124 КПК України, суд вважає за необхідне вирішити долю речових доказів та судових витрат.

Керуючись ст.ст.100, 124-126, 174, 284-286, 314-316 КПК України, ст.ст.12,46 КК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України на підставі ст.46 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілою ОСОБА_4 .

Закрити кримінальне провадження №0001429 від 02.10.2019, яке надійшло від прокуратури Харківської області за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, на підставі п.1 ч. 2 ст.284 КПК України.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави процесуальні витрати, які пов`язані із залученням експертів під час здійснення досудового розслідування, суму 6280 (шість тисяч двісті вісімдесят) гривень 40 копійок.

Арешт на майно, а саме: автомобіль «TOYOTA AVENSIS», р.н. НОМЕР_1 , та автомобіль «DAEWOO FSO LANOS TF69YЗНГ», р.н. НОМЕР_2 , накладений ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.10.2019, після набрання ухвалою законної сили скасувати.
Речові докази, а саме: автомобілі «TOYOTA AVENSIS», р.н. НОМЕР_1 та «DAEWOO FSO LANOS TF69YЗНГ», р.н. НОМЕР_2 , повернути власникам.

Копію ухвали надати учасникам судового провадження.

На ухвалу може бути подана апеляція до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд протягом семи днів з моменту проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СУДДЯ: ОСОБА_1