Справа №705/2379/20
1-кс/705/696/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2020 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання слідчогоУманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, що внесене 21.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000661 за ознаками злочину, передбаченого ст. 290 КК України, про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, що було погоджене прокурором Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000661 від 21.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 290 КК України, по факту виявлення ознак знищення, підробки або заміни номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу.

В клопотанні слідчим вказано, що в ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженні, встановлено, що 20.06.2020, близько 17:50 години, працівниками поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, поблизу територіального сервісного центру з надання адміністративних послуг, по вул. С.Бандери, 12 м. Умань, під час поверхневої перевірки автомобіля марки «Mercedes - Benz», модель 110, р.н. НОМЕР_1 , було виявлено елементи електрозварювальної поварки поблизу ідентифікуючого номеру кузова вказаного автомобіля.

Під час огляду місця події було вилучено автомобіль марки «Mercedes - Benz» р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, 2003 року випуску, шасі № НОМЕР_2 , якого було поміщено на територію Уманського ВП ГУНП в Черкаській області за адресою м. Умань, вул. Незалежності, 35 та свідоцтво про його реєстрацію серії НОМЕР_3 .

У клопотанні слідчим зазначено, що 21.06.2020 автомобіль марки «Mercedes - Benz» модель 110, р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, 2003 року випуску, шасі № НОМЕР_2 та свідоцтво про його реєстрацію серії НОМЕР_3 , були оглянуті та визнані в якості речових доказів.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 виданого 22.08.2012, автомобіль марки «Mercedes - Benz» модель 110, р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, 2003 року випуску, шасі № НОМЕР_2 , зареєстровано за ОСОБА_5 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Враховуючи те, що на автомобілі марки автомобіль марки «Mercedes - Benz» р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, 2003 року випуску, шасі № НОМЕР_2 наявні сліди у вигляді електрозварювальної поварки поблизу ідентифікуючого номеру кузова вказаного автомобіля, що є характерною ознакою для даного кримінального правопорушення, виникла необхідність в проведенні судової експертизи комплексного дослідження транспортного засобу.

Крім того, слідчий вказує на те, що власник автомобіля марки «Mercedes - Benz» р.н. НОМЕР_1 , отримавши на даному етапі досудового розслідування вказаний транспортний засіб та свідоцтво про його реєстрацію, буде мати можливість відчужити його, автомобіль може перейти у власність добросовісного набувача, що позбавить в подальшому можливості накладення на нього арешту та проведення належним чином слідчих дій, необхідність у виконанні яких може виникнути під час досудового розслідування.

На підставі викладеного слідчий просить суд накласти арешт на автомобіль марки «Mercedes - Benz» модель 110 р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, 2003 року випуску, шасі № НОМЕР_2 та свідоцтво про його реєстрацію серії НОМЕР_3 , які являються об`єктом вчинення даного кримінального правопорушення і зберігають на собі його сліди та визнані речових доказами у справі.
В судове засідання прокурор ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду клопотання, - не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Слідча ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала клопотання про арешт майна посилаючись на обставини, що викладені у клопотанні та просила його задовольнити. Слідча вказувала, що на гарячу лінію 102 поступив дзвінок про те, що під час перереєстрації автомобіля «Mercedes - Benz» р.н. НОМЕР_1 було виявлено ознаки підробки номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу.

Вислухавши пояснення слідчого, перевіривши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно ст.132 КПК України, застосування заходів кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування таких заходів, потреби досудового слідства виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні та може бути виконане завдання, для виконання якого подано клопотання. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. Крім того, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

З клопотання про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) слідчий просить застосувати в даному випадку.

Відповідно до ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

В клопотанні слідчим вказано, що в ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженні, встановлено, що 20.06.2020, близько 17:50 години, працівниками поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, поблизу територіального сервісного центру з надання адміністративних послуг, по вул. С.Бандери, 12 м. Умань, під час поверхневої перевірки автомобіля марки «Mercedes - Benz», модель 110, р.н. НОМЕР_1 , було виявлено елементи електрозварювальної поварки поблизу ідентифікуючого номеру кузова вказаного автомобіля (у клопотанні відсутні посилання у зв`язку з чим було здійснено поверхневу перевірку автомобіля).

Слід зазначити, що поверхневою перевіркою є здійснення візуального огляду транспортного засобу або візуального огляду салону та багажника транспортного засобу. Поліцейський при здійсненні поверхневої перевірки має право вимагати відкрити кришку багажника та/або двері салону.
Поліцейський може здійснювати поверхневу перевірку речі або транспортного засобу в наступних вичерпних випадках: 1) якщо існує достатньо підстав вважати, що в транспортному засобі знаходиться правопорушник або особа, свобода якої обмежується в незаконний спосіб; 2) якщо існує достатньо підстав вважати, що в транспортному засобі знаходиться річ, обіг якої заборонено чи обмежено або яка становить загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб; 3) якщо існує достатньо підстав вважати, що річ або транспортний засіб є знаряддям вчинення правопорушення та/або знаходиться в тому місці, де може бути скоєно кримінальне правопорушення, для запобігання якого необхідно провести поверхневу перевірку.
В судовому засіданні встановлено, що до матеріалів клопотання слідчим долучено протокол огляду місця події від 20.06.2020, згідно якого в графі «Під час огляду виявлено» та у графі «Виявлене під час огляду вилучено» зазначено автомобіль марки «Mercedes - Benz» р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, номер шасі № НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .

Одночасно, до матеріалів клопотання не долучено належних та допустимих доказів того, що під час проведення досудового розслідування орган слідства отримав інформацію із даних бази Національної поліції України, що вказаний номер вузлів та агрегатів відсутній у базах даних, що може свідчити про зміну номерів вузлів та агрегатів даного автомобіля (до матеріалів клопотання не долучено відповідного витягу, довідки, інформації, тощо із бази даних Національної поліції України на підтвердження відповідних обставин).

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 автомобіль «Mercedes - Benz», НОМЕР_1 , білого кольору, номер шасі № НОМЕР_2 , належить ОСОБА_5 .

Згідно вимог ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Виходячи зі змісту поняття «арешт майна» до матеріалів клопотання слідчим не додано документів, які підтверджують процесуальний статус у даному кримінальному провадженні власника. Одночасно із протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 21.06.2020 вбачається, що 19.06.2020 ОСОБА_6 «та ще однією людиною» (без вказання прізвища) укладено договір купівлі продажу відповідного транспортного засобу. В ході знаття та постановки транспортного засобу на реєстрацію, виявлено факт вварювання біля номеру рами ( доказів на підтвердження укладення договору купівлі продажу долучено не було).

Також, відомості про підозрюваного в цьому кримінальному провадженні слідчому судді надані не були.

Одночасно, згідно ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається з постанови про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів від 21.06.2020, автомобіль марки «Mercedes - Benz» модель 110, р.н. НОМЕР_1 , білого кольору, 2003 року випуску, шасі № НОМЕР_2 та свідоцтво про його реєстрацію серії НОМЕР_3 , які являються об`єктом вчинення злочину по кримінальному провадженні № 0000661 від 21.06.2020, визнано в якості речових доказів у вказаному кримінальному провадженні. У постанові також зазначено, що під час огляду місця події було вилучено вищезазначений автомобіль свідоцтво про його реєстрацію.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали клопотання не містять документально підтверджених даних, що вказаний вище майно є тимчасово вилученим (протокол тимчасово вилученого майна, тощо).

В статті 167 КПК України зазначається, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Статтею 168 КПК України передбачений порядок тимчасового вилучення майна. Тобто, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому ст.ст. 207, 208 КПК. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обгрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обгрутованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешт майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).

В тому числі, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обгрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обгрутованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешт майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Таким чином, беручи до уваги викладене слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про арешт майна необхідно відмовити.

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст. 3, 26, 84, 98, 167 -173, 237, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, що внесене 21.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000661 за ознаками злочину, передбаченого ст. 290 КК України, про накладення арешту на майно- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена через суд першої інстанції до Черкаського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст складено 26.06.2020