Справа № 527/93/20
провадження № 1-кс/527/125/20
УХВАЛА
іменем України
24 лютого 2020 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000032 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 09 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

13 лютого 2020 року до суду надійшло клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000032 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 09 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначив, що 17.12.2019 близько 20-ї год., перебуваючи на території подвір`я поблизу будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з потерпілим ОСОБА_6 , маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень, застосовуючи власні фізичні зусилля, наніс близько 8 ударів дерев`яною дошкою по голові потерпілому ОСОБА_6 .

Відповідно до висновку експерта № 9 від 11.02.2020 за результатами проведення судово-медичної експертизи встановлено, що тілесні ушкодження, описані в медичній документації у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку середнього ступеню тяжкості, двобічної субдуральної гематоми, перелому кісток склепіння та основи черепа праворуч, гематотімпануму праворуч, гематоми лобної ділянки, саден лицевого черепа та верхніх кінцівок утворилися від дії тупих предметів з обмеженою контактуючою поверхнею, якими може бути дерев`яна дошка, можливо в строк та при вказаних обставинах, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя у момент їх спричинення.

12.02.2020 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , надав для проведення огляду чорний полімерний пакет з написом «Ваш лучший выбор COMSERV SUPER BAG 75» із вмістом дерев`яного предмету, який представляє собою два прямокутні дерев`яні фанерні фрагменти, що з`єднані між собою за допомогою цвяхів та дерев`яних перемичок. Верхня частина предмету пофарбована у фарбник білого кольору, нижня частина червоного кольору. Один край предмету має механічне ушкодження у вигляді надлому, та має неправильну форму. При вимірюванні господарською рулеткою встановлено наступні розміри предмету: товщина 5 см, ширина 20 см, довжина по довшому краю 51 см, довжина по коротшому краю 39 см. На поверхні сторони білого кольору виявлено розтерті плями речовини бурого кольору, за ознаками схожу на кров. Оглянутий дерев`яний предмет зі слідами РБК, що поміщений в чорний полімерний пакет, вилучено в якості тимчасово вилученого майна та поміщено до кімнати зберігання речових доказів Глобинського ВП за адресою: вул. Центральна, 189, м. Глобине Полтавської області.

12.02.2020 оглянутий та вилучений дерев`яний предмет зі слідам РБК за постановою слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 було визнано та долучено до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Оскільки в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, а також у зв`язку з необхідністю проведення експертизи, виникла необхідність у накладенні арешту на майно: дерев`яний предмет, який представляє собою два прямокутні дерев`яні фанерні фрагменти, що з`єднані між собою за допомогою цвяхів та дерев`яних перемичок, на якому маються сліди РБК.

Посилаючись на викладене, слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду від 12.02.2020, яке надав для проведення огляду ОСОБА_5 , а саме: дерев`яний предмет, який представляє собою два прямокутні дерев`яні фанерні фрагменти, що з`єднані між собою за допомогою цвяхів та дерев`яних перемичок, на якому на поверхні сторони білого кольору виявлено розтерті плями речовини бурого кольору, за ознаками схожу на кров, який в якості тимчасово вилученого майна поміщено до кімнати зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189 в м. Глобине Полтавської області, із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів Глобинського ВП, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

У судове засідання слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував з підстав та обставин, викладених в ньому.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій зазначив, що проти клопотання слідчого не заперечував.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали ( а.с. 1-10), дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучений 12 лютого 2020 року в ході огляду дерев`яний предмет, який представляє собою два прямокутні дерев`яні фанерні фрагменти, що з`єднані між собою за допомогою цвяхів та дерев`яних перемичок, на якому на поверхні сторони білого кольору виявлено розтерті плями речовини бурого кольору, за ознаками схожу на кров, набув статусу тимчасово вилученого майна та визнаний речовим доказок у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000032 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 09 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на вилучене в ході огляду 12 лютого 2020 року майно, яке надав для проведення огляду ОСОБА_5 , а саме: дерев`яний предмет, який представляє собою два прямокутні дерев`яні фанерні фрагменти, що з`єднані між собою за допомогою цвяхів та дерев`яних перемичок, на якому на поверхні сторони білого кольору виявлено розтерті плями речовини бурого кольору, за ознаками схожу на кров, який в якості тимчасово вилученого майна поміщено до кімнати зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189 в м. Глобине Полтавської області, із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів Глобинського ВП, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1