Ухвала
іменем України
9 грудня 2019 року

м. Київ
Провадження № 51-3141 впс 19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання в.о. голови Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за апеляційними скаргами прокурора та потерпілих на вирок Христинівського районного суду Черкаської області від 5 жовтня 2016 року щодо ОСОБА_4 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
в с т а н о в и в:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання в.о. голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження із Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що за наслідками проведення автоматизованого розподілу судової справи визначити колегію суддів для апеляційного розгляду цього кримінального провадження виявилося неможливим, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.
Від потерпілої ОСОБА_5 на електронну пошту надійшла заява, у якій вона заперечує проти задоволення подання про зміну підсудності кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , посилаючись на те, що у Черкаському апеляційному суді здійснюють правосуддя 16 суддів, тому доводи про неможливість утворення колегії для розгляду вказаного кримінального провадження, є безпідставними. Крім того, зазначає, що у разі задоволення цього подання буде фактично виключена можливість подальшого приводу в судове засідання обвинуваченого ОСОБА_4 .
Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та наведені у поданні доводи, колегія суддів дійшла до наступного висновку.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 13 ст. 31 КПК України, у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК України встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Із матеріалів справи слідує, що постановою Верховного Суду від 13 листопада 2019 року було скасовано ухвалу Черкаського апеляційного суду від 21 березня 2019 року щодо ОСОБА_4 та призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Матеріали кримінального провадження за апеляційними скаргами прокурора та потерпілих на вирок Христинівського районного суду Черкаської області від 5 жовтня 2016 року надійшли 26 листопада 2019 року до Черкаського апеляційного суду.
Проте визначення колегії суддів для розгляду цього кримінального провадження не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів, що підтверджено відповідним протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 листопада 2019 року.
Так, у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду фактично здійснюють правосуддя чотири судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Разом із тим, судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виключені з автоматизованого розподілу, оскільки раніше брали участь у цьому кримінальному провадженні та входили до складу колегії суддів у Черкаському апеляційному суді при постановленні ухвали від 21 березня 2019 року.
За таких обставин, повторна участь цих суддів у новому провадженні після скасування зазначеної ухвали судом касаційної інстанції в силу вимог ч.3 ст. 76 КПК України недопустима.
Письмові заперечення потерпілої ОСОБА_5 де вона висловлює незгоду по суті подання є безпідставними.
Так, відповідно до п.п. 1.3 п. 1 розділу ІІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів від 30 липня 2019 року, із змінами та доповненнями від 05 серпня 2019 року, кримінальні провадження, в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого. Вказівка потерпілої на те, що у разі задоволення подання буде виключено можливість приводу ОСОБА_4 в судове засідання, не є підставою для відмови в задоволенні такого подання.
Отже, утворити склад суду з трьох суддів для розгляду даного кримінального провадження в Черкаському апеляційному суді неможливо.
На підставі наведеного, подання слід задовольнити, а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 направити до Кропивницького апеляційного суду для здійснення апеляційного перегляду.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
п о с т а н о в и в:
Подання в.о. голови Черкаського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження за апеляційними скаргами прокурора та потерпілих на вирок Христинівського районного суду Черкаської області від 5 жовтня 2016 року щодо ОСОБА_4 , направити до Кропивницького апеляційного суду для розгляду.
Ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді

ОСОБА_10 ОСОБА_2 ОСОБА_3