печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6288/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
11.02.2020 до провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на мобільний телефон марки марки «Blackview» моделі «P2», imei (гніздо 1): НОМЕР_1 , imei (гніздо 2): НОМЕР_2 , в якому знаходяться сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з номером « НОМЕР_3 » та сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером « НОМЕР_4 », добровільно виданий ОСОБА_5 під час його затримання 04.02.2020.

У судове засідання слідчий/прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000091 від 11.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 20 серпня 2019 року між Управлінням адміністративних будинків Господарсько-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (замовник), в особі начальника Управління ОСОБА_5 , та ТОВ «Спектрум Девелопмент» (підрядник) в особі директора ОСОБА_6 , укладено договір № 18/19-КР, предметом якого є: Будівельно-монтажні роботи по об`єкту «Відновлення фасадів Будинку Уряду України та підпірної стінки по вул. Михайла Грушевського, 12/2 у Печерському районі м. Києва». П`ятий пусковий комплекс Ремонтно-реставраційні роботи по дворовому фасаду будівлі. Адреса розташування об`єкта: 01008, м. Київ, вул. Михайла Грушевського, 12/2.

Слідчий в клопотанні зазначив, що у не встановлений під час досудового розслідування час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на вимагання та отримання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі від ТОВ «Спектрум Девелопмент» в якості «відкату» за укладання договору, підписання актів виконаних робіт та остаточному розрахунку з підрядчиком.

Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на вимагання та отримання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі ОСОБА_5 09.12.2019 зв`язався з ОСОБА_7 , який представляє інтереси ТОВ «Спектрум Девелопмент» за довіреністю, та в категоричній формі висунув вимогу передати йому, в якості неправомірної вигоди, грошові кошти в сумі 100 000 (сто тисяч) доларів США, пояснивши, що саме цю суму ТОВ «Спектрум Девелопмент» винна особисто йому за те що з підприємством був укладений договір № 18/19-КР, предметом якого є: Будівельно-монтажні роботи по об`єкту «Відновлення фасадів Будинку Уряду України та підпірної стінки по вул. Михайла Грушевського, 12/2 у Печерському районі м. Києва». П`ятий пусковий комплекс Ремонтно-реставраційні роботи по дворовому фасаду будівлі. Адреса розташування об`єкта: АДРЕСА_1 на 13 164 634,73 грн. та якщо останній не надасть «відкат» то він закриє їм доступ на об`єкт, вони не матимуть можливість завершити роботи в строки передбачені договором, виконані роботи будуть перевірені аудитом після чого проти підприємства будуть ініційовані кримінальні провадження та їх підприємство більш не матиме можливості працювати на об`єктах Кабінету міністрів України.

Виходячи з матеріалів клопотання, 04.02.2019, приблизно 16 год. 31 хв. з абонентського номеру НОМЕР_5 в меседжер «WhatsApp» ОСОБА_7 зателефонувала жінка яка повідомила, що останній повинен приїхати разом з грошовими коштами за адресою: м. Києві, пр. Бажана, 10 «а» та дізналась марку та номер його автомобіля.

Зі змісту клопотання вбачається, що приблизно о 17 год. 20 хв. 04.02.2020, приїхавши в вищевказане місце ОСОБА_7 побачив, що до його автомобіля підійшов ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який виконує функції кур`єра за грошову винагороду, останній дістав телефон та показав ОСОБА_7 умовний код « НОМЕР_6 ». ОСОБА_7 розуміючи, що зазначений чоловік, є від ОСОБА_5 передав йому грошові кошти в сумі 2000000 грн.

У ході досудового розслідування 04.02.2020 о 18 год. 14 хв., на підставі п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, затриманий ОСОБА_5 . У ході затримання ОСОБА_5 добровільно видав належний йому мобільний телефон марки «Blackview» моделі «P2», imei (гніздо 1): НОМЕР_1 , imei (гніздо 2): НОМЕР_2 , в якому знаходяться сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з номером « НОМЕР_3 » та сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером « НОМЕР_4 ».

05.02.2020 постановою слідчого вищевказані предмети визнано речовими доказами.

У зв`язку із вищевикладеним, з метою попередження можливого знищення наявних слідів виявленого кримінального правопорушення, збереження речових доказів у кримінальному провадженні, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на мобільний телефон марки «Blackview» моделі «P2», imei (гніздо 1): НОМЕР_1 , imei (гніздо 2): НОМЕР_2 , в якому знаходяться сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з номером « НОМЕР_3 » та сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером « НОМЕР_4 », який належить ОСОБА_5 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «Blackview» моделі «P2», imei (гніздо 1): НОМЕР_1 , imei (гніздо 2): НОМЕР_2 , в якому знаходяться сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з номером « НОМЕР_3 » та сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером « НОМЕР_4 », добровільно виданий ОСОБА_5 під час його затримання 04.02.2020, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на вищезазначене майно, з метою забезпечення збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Blackview» моделі «P2», imei (гніздо 1): НОМЕР_1 , imei (гніздо 2): НОМЕР_2 , в якому знаходяться сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з номером « НОМЕР_3 » та сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером « НОМЕР_4 », який належить ОСОБА_5 , та добровільно виданий ОСОБА_5 під час його затримання 04.02.2020.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1