Справа №:755/7490/20
Провадження №: 1-кс/755/2600/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" червня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Суми, громадянки України, із середньою освітою, неодруженої, офіційно не працюючої, без місця реєстрації, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не судимої, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003577 від 30 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 30 травня 2020 року близько о 14 год 00 хв ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 перебували в квартирі АДРЕСА_2 , сиділи на кухні за столом вечеряли та вживали алкогольні напої.

Вживаючи спиртні напої, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 раптово виник словесний конфлікт, в результаті якого, ОСОБА_7 почав наносити руками удари по обличчю ОСОБА_5 , тим самим продовжуючи конфлікт.

В подальшому, під час нанесення ударів ОСОБА_7 у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .. Усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, та реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень, нанесла останньому удари ножем в правий бік грудної клітини.

Згідно довідки від 30 травня 2020 року, виданої КМКЛ ШМД ОСОБА_7 , поставлено діагноз: проникаюче колото-різане поранення грудної клітки справа, правобічний гідроторакс.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила кримінальне правопорушення, яке за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтись до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки стороною обвинувачення не обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КУпАП, оскільки підозрювана нанесла потерпілому тілесні ушкодження з метою самозахисту від неправомірних дій. Крім того, стороною обвинувачення не обґрунтовано ризики зазначені у клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала захисника та просить відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з необґрунтованістю його. Просила застосувати до неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки у неї на утриманні є неповнолітня дитина.

Слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 30 травня 2020 року відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер 0003577.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваної та захисника щодо вручення їм копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.
30 травня 2020 року о 19 год 00 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

31 травня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених статті 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявними у клопотання додатками, зокрема: довідкою Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги щодо ОСОБА_8 від 30 травня 2020 року, протоколами огляду місця події від 30 травня 2020 року, протоколами допиту свідків від 30, 31 травня 2020 року, протоколом обшуку затриманої особи від 31 травня 2020 року, протоколом «Драгер» від 30 травня 2020 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, то слід зазначити таке.

Слідча суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язана на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідча суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваної, її вік, міцність її соціальних зв`язків, той факт, що вона неодружена, не працює, те, що вона раніше не судима.
Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідча суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки слідчим у клопотанні даний ризик лише формально зазначений, жодним чином не обґрунтований фактичними даними.
Крім того, слідча суддя вважає не доведеною стороною обвинувачення такої обставини як недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні, оскільки у клопотанні слідчий лише формально зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.
За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваної на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною у нічний період доби залишати житло та з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчої судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
в задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 30 липня 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати останню прибувати за кожною вимогою до слідчого чи суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
ОСОБА_5 повинно негайно бути звільнено з-під варти в залі суду та зобов`язано прибути до місця проживання за адресою АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 строком до 30 липня 2020 року включно, такі обов`язки:
не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної та зобов`язати останніх негайно поставити її на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 00 хв 02 червня 2020 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1