Провадження № 1-кп/761/1465/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 120 191 001 000 045 58 від 16.05.2019, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Слов`янськ Донецької області, громадянин України, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , судимий 02.10.2013 Подільським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 187 КК України до 7 років позбавлення волі, звільнений 07.06.2019 за відбуттям покарання,

обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 185 КК України.

Ухвалою суду від 21.12.2019 задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 та надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_5 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК суд у підготовчому судовому засіданні має право вирішити питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд, який просив провести у відкритому судовому засіданні, клопотань про виклик свідків, витребування певних речей чи документів державний обвинувач не заявив. Крім того, прокурор просив застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що у цьому кримінальному провадженні існують обґрунтовані ризики переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу обвинуваченого на потерпілу, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисник не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, однак заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Суд, заслухавши учасників підготовчого судового провадження, дослідивши наявні у суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч. 6 даної статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 3 ст. 23 КПК забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покладається на сторону обвинувачення.

На підставі вказаних загальних засад кримінального провадження, а також згідно з п. 3 ч. 2 ст. 315 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, потерпіла, обвинувачений та захисник.

Вирішуючи клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу суд дійшов до висновку про таке.

Відповідно до ст. 194 КПК у разі вирішення питання застосування запобіжного заходу суд має встановити, чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування менш суворого запобіжного заходу.

Водночас, на стадії підготовчого судового засідання оцінка судом обґрунтованості підозри виключається, оскільки суд за наслідками дослідження наданих сторонами доказів має встановити, чи доведена поза розумним сумнівом винуватість притягнутої до кримінальної відповідальності особи.

Отже, з метою вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою підлягають встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігти цим ризикам у разі застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Статтею 9 КПК на суд покладений обов`язок під час розгляду кримінального провадження керуватися рішеннями Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Отже, вирішуючи питання існування у цьому кримінальному провадженні ризику переховування обвинуваченого від суду, суд бере до уваги, що у рішенні «Тірон проти Румунії» ЄСПЛ вказав, що прецедентне право Конвенції сформувало такі підстави утримання особи під вартою: обвинувачений не з`явиться до суду; вчинить дії, які перешкоджають правосуддю; скоїть інше кримінальне правопорушення; стане причиною громадських заворушень.

Суд, надаючи оцінку можливості переховування обвинуваченого ОСОБА_5 враховує, що обвинувачений тривалий час переховувався від суду, у судові засідання 25.09.2019, 25.10.2019, 11.11.2019 та 09.12.2019 не з`являвся, у зв`язку з цим останнього оголошено у розшук та надано дозвіл на його затримання.

Суд вважає доведеним факт переховування обвинуваченого від суду упродовж тривалого часу.

За результатами встановлених обставин суд вважає, що обвинувачений може переховуватись від суду, а також вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на потерпілу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі понад трьох років.

Санкція ч. 2 ст. 185 КК України передбачає позбавлення волі на строк до п`яти років.

Частиною 3 статті 183 КПК визначено, що суд під час вирішення питання про тримання особи під вартою визначає розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Ноймайстер проти Австрії» сума застави визначається з огляду на ступінь вірогідності того, що можлива втрата застави є достатньо стримуючим фактором, щоб утриматись від дій, спрямованих на переховування від суду.

Отже, відповідно до абзацу другого п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК слідчий суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_5 заставу у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки вона достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 22, 23, 177, 182, 183, 199, 291, 314, 315 КПК України, суд

у х в а л и в :
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, призначити на 11:00 год. 07.05.2020 у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва.

Про час та місце судового розгляду повідомити прокурора та учасників судового розгляду.

Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 28 червня 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн.

Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу суду у частині застосування до обвинуваченого запобіжного заходу до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченим, його захисником упродовж семи днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Головуючий суддя ОСОБА_1