Справа №127/998/20
Провадження № 1-кп/127/64/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 січня 2020 року місто Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

провівши підготовче судове засідання по кримінальному провадженню відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002293 від 22.10.2019 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_4 ,
потерпілого: ОСОБА_5 ,
представника потерпілого: захисника ОСОБА_6 ,
захисника: ОСОБА_7 ,
обвинуваченого: ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Прокурор ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні просив суд постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття та повернення обвинувального акту не вбачає та просив суд викликати у судове засідання потерпілого, його представника, обвинуваченого, його захисника та свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.
Представник потерпілого захисник ОСОБА_6 заперечував, щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України, а саме у обвинувальному акті не зазначена сума збитків, яка завдана потерпілому, а також у вказаному кримінальному провадженні не проводилась експертиза, щодо вартості пошкодженого майна (одягу) потерпілого. Крім того, захисник зазначив, що у обвинувальному акті відсутня обтяжуюча обставина, а саме вчинення злочину особою, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння та не вірно кваліфіковані дії обвинуваченого ОСОБА_3 , що істотно порушує норми КПК України та права потерпілого, а тому представник потерпілого захисник ОСОБА_6 просив суд повернути обвинувальний акт прокурору.
Потерпілий ОСОБА_5 підтримав думку свого представника.
Захисник ОСОБА_7 заперечував, щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду, оскільки фактичні обставини не відповідають обставинам, зазначеним у обвинувальному акті, а тому захисник просив суд повернути обвинувальний акт прокурору.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт суд приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України серед інших рішень суд у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту або прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.
Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ч. 2 ст. 291 КПК України, яка в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Посилання представника потерпілого захисника ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 на невідповідність обвинувального акту вимогам ч. 2 ст. 291 КПК України не ґрунтується на вимогах закону, оскільки обвинувальний акт за обвинувачення ОСОБА_3 у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України відповідає вимогам, встановленим ч. 2 ст. 291 КПК України.
Підстави для повернення обвинувального акту прокурору чітко визначені КПК України, а тому підстави на які посилається представник потерпілого: захисник ОСОБА_6 , а саме те, що у обвинувальному акті не зазначена сума збитків, яка завдана потерпілому та у вказаному кримінальному провадженні не проводилась експертиза, щодо визначення вартості пошкодженого майна потерпілого, а також відсутність обтяжуючої обставини, вчинення злочину особою, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння та не вірна кваліфікація дії обвинуваченого ОСОБА_3 , відповідно до ст. 291 КПК України не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.
Крім того, посилання захисника ОСОБА_7 , на те, що фактичні обставини справи не відповідаючи обставинам, викладеним у обвинувальному акті, як на підставу для повернення обвинувального акту, не знайшло свого підтвердження, оскільки в обвинувальному акті міститься виклад фактичних обставин кримінального правопорушення.
Суд звертає увагу на те, що у ході підготовчого судового засідання, суд не надає оцінку доказам у справі, а лише вирішує питання, щодо відповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України.
З урахуванням вказаного суд вважає, що підстав для прийняття рішення, передбачених п. п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, а тому суд вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, оскільки вказане кримінальне провадження підсудне Вінницькому міському суду Вінницької області.
З метою підготовки до судового розгляду суд вважає за доцільне визначити дату та місце проведення судового засідання, судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні, судовий розгляд здійснювати суддею одноособово. Викликати у судове засідання прокурора, потерпілого, його представника, обвинуваченого, його захисника та свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.
Клопотань від учасників судового провадження про витребування певних речей чи документів у ході підготовчого судового засідання не надходило.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Разом з тим, чинні норми КПК України передбачаються право суду вирішувати питання в підготовчому судовому засіданні, щодо продовження заходів забезпечення кримінального провадження в тому числі запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Реалізація такого права судом можлива за наявності клопотання прокурора або інших учасників судового розгляду, що відповідає принципу незалежності та безсторонності суду. Даний висновок суду зроблений з урахуванням Рішенням Конституційного Суду № 1-р/2017 від 23.11.2017.
У ході підготовчого судового засідання прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження строку цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 , оскільки на думку прокурора наявні ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, може продовжувати вчиняти інші злочини, може переховуватись від суду, впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні.
Представник потерпілого захисник ОСОБА_6 та потерпілий ОСОБА_5 підтримали думку прокурора.
Захисника ОСОБА_7 , заперечував, щодо клопотання прокурора, зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України не доведені, відносно обвинуваченого ОСОБА_3 чотири місяці тому був обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та протягом вказаного періоду, ОСОБА_3 жодного разу не порушував обов`язки, зазначені в ухвалі суду, а тому захисник ОСОБА_7 просив суд змінити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід на особисте зобов`язання.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника.
Суд вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження приходить до наступного висновку.
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 30.10.2019 відносно обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладеними обов`язками. В подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20.12.2019 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 було продовжено.
При вирішенні заявленого клопотання прокурором про продовження строку цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 суд враховує вимоги ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, при вирішенні клопотання прокурора, щодо продовження строку цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 , суд крім наявності ризиків зазначених у ч. 1 ст. 177 КПК України на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини у тому числі зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.
З урахуванням вказаного суд вважає, що клопотання прокурора про продовження цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 підлягає задоволенню, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 , відповідно до обвинувального акту обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не працюючий, постійного джерела доходів не має, не навчається.
Суд вважає, що прокурором доведені ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, до затримання не навчався, не працював та не мав постійного джерела доходів, а тому може переховуватись від суду, може впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, клопотання прокурора та вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту необхідно продовжити, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відповідно до ухвали суду не перестали існувати, а тому підстав для застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, у судовому засіданні встановлено не було.
При цьому судом, враховано вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», фактичні обставини справи, особу обвинуваченого ОСОБА_3 та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, а тому суд не вбачає ґрунтовних підстав для можливості застосування іншого запобіжного заходу, альтернативного домашньому арешту, як такого, що недостатній для запобіганню ризиків та забезпеченню виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Враховуючи викладене суд вважає, за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, а у клопотанні захисника ОСОБА_7 про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу із цілодобового домашнього арешту на особисте зобов`язання слід відмовити.
У ході підготовчого судового засідання клопотань про складання досудової доповіді від учасників судового провадження не надходило, а тому суд вважає за недоцільно доручати уповноваженому органу з питань пробації складати досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314, 315, 316, 370, 372 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

У клопотанні представника потерпілого захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України прокурору відмовити.
У клопотанні захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 про повернення обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України прокурору відмовити.
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, у приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області у залі судових засідань № 14 на 29 січня 2020 року о 11:00 годині.
Розгляд кримінального провадження призначити у відкритому судовому засіданні, судовий розгляд здійснювати суддею одноособово.
У судове засідання викликати прокурора, потерпілого та його представника, обвинуваченого та його захисника, свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.
У клопотанні захисника ОСОБА_7 про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на особисте зобов`язання відмовити.
Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 задовольнити.
Продовжити ОСОБА_3 строк дії застосованого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на 60 днів до 19.03.2020 включно, за адресою: АДРЕСА_1 , із покладеними обов`язками:
?заборонити цілодобово залишати житло, а саме приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1

?прибувати на виклик до суду;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
?утримуватися від спілкування з особами, встановленими слідчим суддею.

Копію ухвали суду для виконання в частині продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту направити начальнику Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.
Ухвала є остаточною, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя: