Справа № 642/2294/20
Провадження № 1-кс/642/908/20
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

30 квітня 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Харкова, громадянки України, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 30 квітня 2020 року звернувся до слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Як вбачається з наданих органом досудового розслідування матеріалів, у провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000950 від 30.04.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
У ході досудового розслідування встановлено, що в ніч з 29.04.2020 на 30.04.2020 ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , за своїм місцем мешкання разом з малолітньою донькою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, зі злочинним умислом, направленим на позбавлення життя малолітньої ОСОБА_7 з особливою жорстокістю, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілої, що знаходяться у причинному зв`язку з діянням, а також бажаючи їх настання, заподіяла не менше 20 ударів по ножем по голові та в обличчя потерпілої, усвідомлюючи при цьому, що заподіяні тілесні ушкодження завдавали потерпілій великих страждань.

Від отриманих тілесних ушкоджень малолітня ОСОБА_7 померла на місці, а ОСОБА_6 , відокремивши ножем голову ОСОБА_7 від тіла, та поклавши відокремлену частину тіла вбитої в полімерний пакет, залишила місце вчинення злочину у напрямку м. Харкова, і приблизно о 05 годині 17 хвилин 30.04.2020 була виявлена співробітниками Національної поліції біля будівлі № 188-А по вулиці Полтавський Шлях в м. Харкові.

Крім того в провадженні СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000536 від 30.04.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 115 КК України.
Вина ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколом огляду місця події; протоколом затримання ОСОБА_6 .

У діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена п.4 ч. 2 ст. 115 КК України.

30.04.2020 о 09.40 ОСОБА_6 затримана в порядку ст.208 КПК України.

30.04.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч. 2 ст. 115 КК України.

Слідчим в поданому клопотанні зазначено, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_6 може: переховуватися від органів досудового розслідування і суду, враховуючи той факт, що злочин, у вчиненні якого підозрюється остання відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких та їй загрожує реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі від 10 до 15 років, або довічне позбавлення волі. Крім того, ОСОБА_6 не працює, не має постійного джерела заробітку, не має стійких зв`язків, що може слугувати підставою для переховування від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки не всі свідки допитані по кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та послалися на те, що застосування жодного більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Підозрювана ОСОБА_6 відповідно до ухвали суду від 30.04.2020 року була видалена із зали судового засідання у звязку з неодноразовим порушенням нею порядку судового засідання та відмовою підкорюватись розпорядженням головуючого судді, на весь час розгляду клопотання слідчого щодо застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання слідчого заперечувала, зазначивши, що ризики, передбачені ст.177 КПК Украіни, не доведені, у підозрюваної є постійне місце реєстрації, вона раніше не судима, у зв`язку з чим, на її думку, їй необхідно обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового арешту.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та як передбачено ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного,
обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4 ) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачений КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченої від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст. 115 КК України, даний злочин є особливо тяжким.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обгрунтованість повідомленої підозри підтверджується змістом протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколом огляду місця події .
Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали, вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, оскільки ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеними.
Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч. 2 ст. 115 КК України, яке відноситься до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, не працює, не має постійного джерела заробітку, і, усвідомлюючи можливість застосування до неї покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк від 10 до 15 років, або довічного ув`язнення з конфіскацією майна, ОСОБА_6 може переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків або потерпілого, чи вчинити інший злочин, і вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та не зможе забезпечити її належну процесуальну поведінку, а тому обирає їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства
У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).
Таким чином слідчий суддя вважає, що подане клопотання слідчого достатньо мотивоване та підлягає задоволенню.
В силу вимог ч. 3 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави, оскільки злочин вчинений із застосуванням насильства.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 376 КПК України, суд,-
У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківського слідчого ізолятора» строком на 60 діб.
Термін дії ухвали до 28.06.2020 року.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий судя ОСОБА_1