Дата документу 09.04.2020 Справа № 554/7468/19
Провадження № 1-кс/554/4841/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 квітня 2020 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м.Полтава, непрацюючої, незаміжньої, з професійно-технічною освітою, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 . В клопотанні орган досудового розслідування необхідність прийняття такого рішення аргументував наступним.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.02.2020 року, близько 15:20 год., ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , перебуваючи біля перехрестя вулиць Алмазної та Івана Мазепи в м.Полтава, збула громадянину ОСОБА_8 поліетиленовий пакет з рослинною речовиною, яка згідно висновку експерта Полтавського НДЕКЦ №428 від 25.02.2020 року, є дозрілим насінням маку, яке до наркотичних засобів не відноситься, та маковою соломою, яка віднесена до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонений, масою, в перерахунку на суху речовину, 148,2 г., за грошові кошти в сумі 420 гривень.
Вказаний особливо небезпечний наркотичний засіб ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_7 раніше у невстановлені слідством час та місці незаконно придбали та незаконно зберігали з метою збуту.
Крім цього, 08.04.2020 року, близько 10:00 год., ОСОБА_4 діючи повторно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 перебуваючи біля перехрестя вулиць Алмазної та Івана Мазепи в м. Полтава, неподалік магазину «Рибалка» збула громадянину ОСОБА_8 поліетиленовий пакет з рослинною речовиною, яка за зовнішніми ознаками схожа на особливо небезпечний наркотичний засіб «макова солома» за грошові кошти в сумі 860 гривень.
Вказаний особливо небезпечний наркотичний засіб ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_7 раніше у невстановлені слідством час та місці незаконно придбала та незаконно зберігала з метою збуту.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, вчинених повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
08.04.2020 року об 11:38 годині ОСОБА_4 затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України в порядку ст.208 КПК України.
08.04.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
З метою запобігання спробам підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурор просить обрати підозрюваній запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрювана в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання. Вказала, що вона не переховується, на виклики буде з`являтися.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання. Вказав, що відсутні підстави для задоволення вимог клопотання. До підозрюваної можливо застосувати домашній арешт, враховуючи, що вона має постійне місце проживання.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Встановлено, що 08.04.2020 року об 11:38 годині ОСОБА_4 затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України в порядку ст.208 КПК України.
08.04.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрювана могла вчинити інкримінований їй злочин, висунута підозра є обґрунтованою.
При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваної не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, в судовому засіданні стороною кримінального провадження надані докази, які на думку слідчого судді свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, санкцією якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку від 08.04.2020 року, матеріалами оперативної закупки від 19.02.2020 року, висновком експерта від 25.02.2020 року №428, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 19.02.2020 року, речовим доказом - поліетиленовий пакет з рослинною речовиною, яка згідно висновку експерта Полтавського НДЕКЦ №428 від 25.02.2020 року, є дозрілим насінням маку, яке до наркотичних засобів не відноситься, та маковою соломою, яка віднесена до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонений, масою, в перерахунку на суху речовину, 148,2 г.; матеріалами оперативної закупки від 08.04.2020 року, протоколами НСРД;протоколами огляду (грошових коштів), протоколами огляду (вручення коштів);протоколами огляду покупців та протоколами добровільної видачі; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності;
- наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення;
- жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваної в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою, вік та стан її здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці її проживання, репутацію, майновий стан.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Одночасно, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує недоведеність на даний момент стороною обвинувачення наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, а відтак вважаю за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього
Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п.1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваної, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у вигляді шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрювану такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з міста у якому проживає підозрювана без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну, утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними по даному кримінальному провадженню.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 182-183, 193-194,196-197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, строком на 60 днів, який обчислювати з 11 год. 38 хв. 08 квітня 2020 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 06.06.2020 року, 11 год. 38 хв.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрювану такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з міста у якому проживає підозрювана без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну, утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними по даному кримінальному провадженню.
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1