Справа №463/3432/20
Провадження №1-кс/463/2019/20
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу
17 квітня 2020 року слідчий суддя Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального розслідування Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, що поширює свою діяльність на Івано-Франківську область прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в :

в провадженні Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000336 від 03.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Слідчий Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_4 за погодженням прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 .

Подане клопотання мотивує тим, що Першим слідчим відділом слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000336 від 03.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що згідно з наказом директора ДП «Осмолодське лісове господарство» від 03.03.2020 року № 30/к-ос, ОСОБА_7 обіймає посаду лісничого Краснянського лісництва ДП «Осмолодське лісове господарство». 15.04.2020 року під час телефонної розмови ОСОБА_7 та ОСОБА_8 домовилися про зустріч 16.04.2020 року на території Краснянського лісництва, в ході якої ОСОБА_8 матиме можливість забрати саджанці «Ялина європейська», а ОСОБА_7 отримає неправомірну вигоду у розмірі 500,0 доларів США. 16.04.2020 року близько 12 год. 10 хв. ОСОБА_8 , діючи під контролем правоохоронних органів, у відповідності до попередньої домовленості із ОСОБА_7 , прибув до останнього на територію Краснянського лісництва, за адресою: Івано-Франківська область, Рожнятівський район, с.Красне, та в ході розмови ОСОБА_7 з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на незаконне збагачення, вказав ОСОБА_8 , що в нього є заготовлено п`ять саджанців, які він може йому передати з можливістю подальшого безперешкодного вивезення. При цьому, під час завантаження працівниками Краснянського лісництва саджанців у вантажний автомобіль ОСОБА_8 , яке проводилося за вказівкою ОСОБА_7 , останній перебуваючи з ОСОБА_8 на території Краснянського лісництва біля альтанки висловив вимогу щодо передачі йому попередньо обумовленої неправомірної вигоди у розмірі 500,0 доларів США за отримані саджанці та безперешкодне їх вивезення. Після цього, ОСОБА_8 , діючи за вказівкою ОСОБА_7 , поставив грошові кошти у розмірі 500,0 доларів США, попередньо перераховані в присутності останнього на стіл в альтанці, тобто передав ОСОБА_7 вказану неправомірну вигоду, які в такий спосіб останній отримав та прийняв.

В подальшому, ОСОБА_7 затримано працівниками правоохоронних органів на території Краснянського лісництва ДП «Осмолодське лісове господарство» 16.04.2020 року, на підставі ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

16 квітня 2020 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, оскільки під час досудового розслідування встановлено обставини, які прямо вказують на вчинення останнім, вказаного кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того хто надає неправомірну вигоду дії з використанням службового становища, поєднаного із вимаганням неправомірної вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити подане клопотання та пояснили, що на їхню думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, оскільки злочин у скоєнні якого він підозрюється є тяжким, передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна. Підозрюваний ОСОБА_7 перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також в силу набутих зв`язків під час перебування на займаній посаді може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Разом з цим, з врахуванням майнового та сімейного стану підозрюваного, просять визначити останньому, заставу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160,0 гривень. Саме такий розмір застави на їхню думку здатний забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні заперечили проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання або домашнього арешту у нічний період доби. Сторона захисту зазначає, що пред`явлена підозра є необґрунтованою, прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Також просять врахувати стан здоров`я самого підозрюваного (цукровий діабет, гіпертонія), який перебуває у цивільному шлюбі, має на утриманні двох неповнолітніх дітей та мати, яка перенесла хірургічне втручання з приводу онкологічного захворювання, цивільна дружина підозрюваного не працює, він є єдиним годувальником сім`ї, середньомісячний дохід якого становить близько 9500,0 гривень, за місцем праці характеризується позитивно, крім цього, у власності підозрюваного не має жодного майна, щоб мати змогу сплатити заставу.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як вбачається з матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2020 року внесено відомості з приводу вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення ОСОБА_7 повідомлено 16.04.2020 року.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину на момент вирішення питання про взяття під варту має відповідати стандарту «розумна підозра». Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (справа «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Об`єднаного Королівства», рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ердагоз проти Туреччини», 1997 рік). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому, суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: заявою та показаннями свідка ОСОБА_8 від 03.04.2020 року, 16.04.2020 року; показаннями свідка ОСОБА_9 від 16.04.2020 року; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 16.04.2020 року; протоколами обшуку від 16.04.2020 року; протоколом затримання ОСОБА_7 від 16.04.2020 року; протоколом огляду від 16.04.2020 року та іншими матеріалами кримінального провадження.

В порядку ст.177 КПК України прокурором зазначені ризики, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Положеннями ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з врахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

В п.36 Рішення від 20.05.2010р., яке ухвалено у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369 / 86, 26 червня 1991 року).
Водночас, практика Європейського суду з прав людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу в органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, якій повідомлено про підозру.
З врахуваннях сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, належним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у виді домашнього арешту.
При цьому, слідчий суддя враховує те, що відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою - є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч.2 ст.183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.
Відповідно до положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.
З урахуванням встановлених обставин справи, до визначеного злочину не може бути застосований запропонований прокурором виключний запобіжний захід як тримання під вартою, а тому, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурор не довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою, неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, у зв`язку з цим вважаю, що запобіжний захід домашній арешт забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Враховуючи процесуальну поведінку підозрюваного, його стан здоров`я (цукровий діабет, гіпертонія), стійкі соціальні зв`язки, майновий стан, вид та тяжкість кримінального правопорушення, відсутність на сьогоднішній день соціальної небезпеки, й можливість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово.
Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором (ч.5 ст.194 КПК України).
Відтак, норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрюваного.
Відповідно, слід покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, зокрема, ОСОБА_8 та працівниками ДП «Осмолодський лісгосп»; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст.177-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, що поширює свою діяльність на Івано-Франківську область прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Калуш Івано-Франківської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, який перебуває у цивільному шлюбі, працюючого на посаді лісничого Краснянського лісництва ДП «Осмолодський лісгосп», раніше не судженого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , - запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово за місцем фактичного проживання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, зокрема, ОСОБА_8 та працівниками ДП «Осмолодський лісгосп»;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_7 з-під варти в залі суду негайно.

Строк дії ухвали визначити з 17 квітня 2020 року до 15 червня 2020 року.

Підозрюваного ОСОБА_7 письмово під розписку повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалу скерувати в Рожнятівське відділення поліції Калуського ВП ГУ Національної поліції в Івано-Франківській області для негайного виконання і постановки на облік підозрюваного ОСОБА_7 , про що необхідно повідомити слідчого.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1