Справа № 761/4943/20
Провадження № 1-кс/761/5279/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у судовій справі №761/4943/20,

ВСТАНОВИВ :

17 березня 2020 року надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у судовій справі №761/4943/20.

ОСОБА_3 заяву про відвід мотивує тим, що у нього наявний сумнів щодо неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 через наявність у останньої особистих релігійних переконань, які вона цінує вище прописаних міжнародних та українських законів, які виникли після розгляду справи про злочинні лже вчення православної церкви.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся про дату та час судового засідання завчасно та належним чином.

Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася в зв`язку із службовою зайнятістю.

Однак неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали заяви про відвід, наявні матеріали судового провадження за скаргою ОСОБА_3 , суд дійшов наступного висновку.

Положеннями статей 75, 76 КПК України, передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді в кримінальному провадженні, та обставин, за яких слідчий суддя не має права брати участь у кримінальному провадженні серед яких: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Згідно ч.7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

При цьому, при розгляді даної заяви про відвід, передбачених положеннями ст.ст.75, 76 КПК України підстав та обставин, за яких слідчий суддя ОСОБА_4 не може брати участь у розгляді скарги ОСОБА_3 , як і даних, що викликають сумніви у її об`єктивності та неупередженості, судом не встановлено.

Наведені у заяві ОСОБА_3 підстави для відводу слідчого судді є припущеннями та не свідчать про наявність ознак можливої упередженості слідчого судді ОСОБА_4 під час розгляду його скарги.

Отже, за результатами розгляду даної заяви про відвід, судом не встановлено обставин, які б виключали участь слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді скарги ОСОБА_3 , а тому заява про відвід слідчому судді задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.75-76, 80-81 КПК України, суд,

УХВАЛИВ :

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у судовій справі №761/4943/20.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя