Справа № 991/1924/19
Номер провадження 1-кп/991/174/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2020 року Вищий антикорупційний суд у складі колегії:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

його захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглядаючи в місті Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000068 від 28 січня 2017 року, за обвинуваченням

ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Донецьку, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :
І. Історія провадження
1. 19 листопада 2019 року до Вищого антикорупційного суду зі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України надійшов для розгляду обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування, розпискою обвинуваченого ОСОБА_6 від 16 листопада 2019 року про отримання ним копії цього обвинувального акта з додатками.
У підготовчому судовому засіданні судом з`ясовано думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта чи наявності підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, для повернення обвинувального акту прокурору.
2. Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_8 у відкритому підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000068 від 28 січня 2017 року, для усунення недоліків.
У своєму клопотанні про повернення обвинувального акта прокурору захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_8 посилався на те, що обвинувальний акт не відповідає вимогам статті 291 Кримінального процесуального кодексу України з таких підстав:
1) посилання в обвинувальному акті на висновки експертиз, проведених на досудовому слідстві, фактично є посиланням прокурора на зібрані під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні докази;
2) всупереч пункту 3 частини третьої статті 129 Конституції України порушено принцип рівності та змагальності сторін під час судового розгляду, оскільки розкриття змісту доказів стороною обвинувачення до початку судового розгляду кримінального провадження фактично ставить сторону захисту у нерівне порівняно зі стороною обвинувачення становище.
ІІ. Позиція учасників підготовчого судового засідання
3. Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_10 клопотання адвоката ОСОБА_8 підтримав, але просив вирішити вказане питання на розсуд суду, з огляду на те, що він не у повному обсязі ознайомлений з матеріалами досудового розслідування.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання свого захисника.
Прокурор ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання про повернення обвинувального акта та просила в його задоволенні відмовити. При цьому прокурор зазначила, що оцінка наведених у клопотанні обставин неможлива на стадії підготовчого судового засідання, а може бути надана судом лише на стадії судового розгляду, після дослідження доказів. Разом із тим, на думку прокурора, обвинувальний акт відповідає вимогам статті 291 Кримінального процесуального кодексу України, містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, та до обвинувального акту додані визначені процесуальним законодавством додатки, а тому підстави для прийняття судом рішення про його повернення відсутні.
ІІІ. Мотиви суду
4. Суд, заслухавши учасників підготовчого судового засідання, дослідивши матеріали обвинувального акту та додатки до нього, дійшов висновку, що клопотання про повернення обвинувального акту прокурору задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Частиною четвертою статті 110 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України в підготовчому судовому засіданні суд, зокрема, має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Тобто, виключною підставою для повернення обвинувального акта прокурору є його невідповідність вимогам закону.
Процесуальний порядок складення обвинувального акта у кримінальному провадженні, перелік відомостей, що має містити обвинувальний акт, а також тих процесуальних документів, які в обов`язковому порядку мають бути долучені до нього, наведено у статті 291 Кримінального процесуального кодексу України.
Як убачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні підписано детективом Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України та затверджено прокурором, до обвинувального акта додано усі передбачені кримінальним процесуальним законом додатки, також він містить відомості, які передбачені пунктами 1-2, 4-6, 8-9 частини другої статті 291 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема: виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, правову кваліфікацію кримінальних правопорушень з посиланням на положення відповідних статей Кримінального кодексу України та формулювання обвинувачення.
Окремо в обвинувальному акті зазначено про відсутність потерпілих, завданої матеріальної шкоди кримінальним правопорушенням, інкримінованим ОСОБА_6 , підстав для застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи. Також до обвинувального акту додані документи, передбачені пунктами 1, 3 частини четвертої статті 291 Кримінального процесуального кодексу України. Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлений, відповідно, розписка про його отримання не вимагається, як і довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження.
5. Зі змісту пункту 5 частини другої статті 291 Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що визначення обсягу фактичних обставин кримінального правопорушення, що викладаються у обвинувальному акті, належить до дискреційних повноважень прокурора, а наведені в обвинувальному акті фактичні дані в своїй сукупності дають уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, а також можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.
До цього ж, як прямо передбачено законом, фактичні обставини кримінального правопорушення викладаються в такій формі і в такому обсязі, в яких прокурор вважає це встановленим за результатами проведеного досудового розслідування.
Водночас суд звертає увагу, що обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.
6. Щодо тверджень захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 про наявність в обвинувальному акті посилань на висновки експертиз, що є фактично посиланням прокурора на зібрані докази, і призводить до нерівного становища сторони захисту порівняно зі стороною обвинувачення, колегія суддів виходить з такого.
Відповідно частин першої та другої статті 84 Кримінального процесуального кодексу України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Відповідно частини першої статті 101 Кримінального процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Частиною першою статті 102 Кримінального процесуального кодексу України визначені вимоги до змісту висновку експерта.
Зі змісту обвинувального акту вбачається, що на його аркушах 14, 15, 41, 42 дійсно містяться посилання на висновки експертиз, але не розкривається зміст цих доказів у розумінні частини першої статті 101 Кримінального процесуального кодексу України, а саме не здійснюється докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Тому твердження захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_8 стосовно неможливості посилання в обвинувальному акті на висновки експертиз, проведених на досудовому слідстві, є такими, що не ґрунтуються на вимогах законодавства, і не свідчать про невідоповідність обвинувального акту вимогам Кримінального процесуального кодексу.
7. Доводи захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 щодо порушення змагальності сторін під час судового розгляду в частині надання стороною захисту своїх доказів та доведення перед судом їх переконливості не свідчать про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України.
Колегія суддів наголошує, що у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам, зазначеним в обвинувальному акті, а вирішується питання щодо можливості призначення судового розгляду на підставі наданого обвинувального акта.
В обвинувальному акті фактичні обставини кримінального правопорушення викладаються так, як їх було встановлено під час досудового розслідування, при цьому суд позбавлений процесуальної можливості вимагати від сторони обвинувачення вказувати чи не вказувати ті обставини, які були чи не були, відповідно, нею встановлені. Суд виходить з того, що формулювання обвинувачення викладено в обвинувальному акті так, як це вважав за необхідне прокурор, при цьому суд не може вийти за межі підготовчого судового засідання, під час якого фактичні обставини справи не досліджуються.
Кримінальний процесуальний кодекс України не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором формулювання обвинувачення, зобов`язувати його змінювати це формулювання, оскільки, як вже зазначалося вище, визначення форми та обсягу обвинувачення належить виключно до дискреційних повноважень прокурора.
8. Колегія суддів наголошує на тому, що зі змісту пункту 3 частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду. Отже, повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акта вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які саме перешкоджають суду призначити судовий розгляд.
При розгляді клопотання судом не встановлено таких недоліків обвинувального акта, які б перешкоджали суду призначити судовий розгляд. В той же час розгляд судом відповідних доводів захисників можливий на стадії судового розгляду, під час якої суд за участю сторін на підставі дослідження наданих доказів здійснює розгляд кримінального провадження і ухвалює за наслідками цього судове рішення.
З огляду на перелік обов`язкових відомостей, які повинен містити обвинувальний акт відповідно до статті 291 Кримінального процесуального кодексу України, та підставу для повернення обвинувального акта прокурору, яка зазначена в пункті 3 частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України, суд приходить до висновку, що вказані захисником ОСОБА_8 обставини не можуть бути підставою для повернення обвинувального акта, а тому у задоволенні його клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись статтями 314, 369, 372 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 про повернення обвинувального акту прокурору у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000068 від 28 січня 2017 року, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3