Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4912/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.04.2020 місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання старшого слідчого СВ управління поліції в метрополітені Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7, стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Лубни Полтавської області, громадянки України, з базовою середньою освітою (9 класів), заміжня, має на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працює, зареєстрованого місця проживання не має, фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимої, перебуває під вартою в Київському СІЗО,

про продовження строку тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000199 від 03.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ управління поліції в метрополітені Головного управління Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, звернувся з клопотанням до суду, в якому просить продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст.307 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ управління поліції в метрополітені Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000199 від 03.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений в ході досудового розслідування день, час та місці у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виник злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання з метою збуту наркотичного засобу у великих розмірах.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання з метою збуту наркотичного засобу у великих розмірах ОСОБА_5 перебуваючи у невстановленому у ході досудового розслідування день, час та місці незаконно придбала 52 (п`ятдесят два) поліетиленових згортків зеленого кольору з кристалічною речовиною білого кольору. В ході досудового розслідування встановлено, що в наданих на дослідження поліетиленових згортках міститься наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон, загальною масою 4,719 г. Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту наркотичного засобу у великих розмірах, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Крім того, у ході досудового розслідування встановлено, що у невстановлений в ході досудового розслідування день, час та місці у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виник злочинний умисел, спрямований на повторне незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу. Так, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на повторне незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу ОСОБА_5 у невстановлений в ході досудового розслідування день та час розпочала зберігати особливо небезпечний наркотичний засіб за місцем власного проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 . 06.03.2020 у ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено 10 (десять) поліетиленових пакетів з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які остання зберігала з метою подальшого збуту. Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у повторному незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. 06.03.2020 року о 01:30 год. у порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано. Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 07.03.2020 відносно підозрюваної ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді триманні під вартою, з визначеним розміром застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 гривень у національній грошовій одиниці. 27.04.2020 керівником Київської місцевої прокуратури №7 у порядку ст. 294 КПК України було продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000199 від 03.07.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України до 3-х місяців тобто до 06.06.2020. На думку слідчого, продовжують існувати підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, сховати, знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення та може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.
В судовому засіданні прокурор, що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, підтримав клопотання за вищевказаними підставами, вказавши, що ризики, за якими стосовно підозрюваного було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, є актуальними на теперішній час і жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти. Вказані у клопотанні слідчі дії не могли бути виконаними у встановлений строк за об`єктивними причинами. Наголосив, що метою продовження застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в клопотанні, посилаючись на те, що ризики прокурором не доведені, докази обґрунтованості підозри відсутні, подав клопотання про зміну запобіжного заходу на захід, не пов`язаний з позбавленням волі. Крім того, слідчі дії, які необхідно провести органу досудового розслідування, не пов`язані із застосуванням такого суворого запобіжного заходу, наголосив на тому, що підозрювана має на утриманні малолітню дитину. Просить обрати відносно підозрюваної запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Підозрювана в судовому засіданні просила звільнити її з-під варти та обрати їй домашній арешт.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, ч. 2 ст. 307 КК України (№ з Єдиного реєстру досудових розслідувань - № 0000199 від 03.07.2019 р.)
06.03.2020 р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення та його дії кваліфіковані за ч.2 ст.307 КК України.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 07.03.2020 відносно підозрюваної ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді триманні під вартою, з визначеним розміром застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 гривень у національній грошовій одиниці.
27.04.2020 керівником Київської місцевої прокуратури №7 у порядку ст. 294 КПК України було продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000199 від 03.07.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України до 3-х місяців тобто до 06.06.2020.
Як вбачається з матеріалів клопотання, органу досудового розслідування необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, що зумовлено складністю кримінального провадження, а саме: отримати висновки експертів раніше призначених експертиз матеріалів, речовин та виробів; отримати ухвали про накладення арешту на майно; отримати результати проведених раніше негласних слідчих (розшукових) дій; отримати від Київського апеляційного суду розсекречені ухвали на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; у порядку ст. 279 КПК України змінити раніше повідомлені підозри із урахуванням отриманих експертиз матеріалів, речовин та виробів; додатково допитати підозрюваних з приводу обставин вчинення вищеописаних кримінальних правопорушень; зібрати матеріали, що характеризують підозрюваних; виконати вимоги ст. 290 КПК України; виконати інші слідчі-розшукові дії у яких виникне необхідність.
Провести вказані слідчі дії у передбачений законом строк не представляється за можливим, у зв`язку із чим неможливо завершити досудове розслідування у розумні строки, відповідно до ст. 28 КПК України.
Злочин, передбачений ч.2 ст.307 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до категорії тяжких злочинів.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованого їй у провину кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування. А тому не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу (рішення «Єлоев проти України», «Фельдман проти України»).
Таким чином, зі спливом такого часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.
Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.
Згідно з ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 07.03.2020 р. ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваної визнані переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення дій, спрямованих на незаконний вплив на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Вирішуючи питання про існування на даний час у цьому кримінальному провадженні передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваній переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання у вигляді позбавлення волі до десяти років з конфіскацією майна, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого йому злочині.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Бекчієв проти Молдови» зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Оцінюючи ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити на позицію Суду щодо скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, характеристики особи, про яку йдеться (Clooth v. Belgium (Клоот проти Бельгії).

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, підозрювана є особою, яка, в силу ст.. 89 КК України, раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності, але злочин, що їй інкримінується є тривалим, до того ж, офіційно підозрювана не працевлаштований, зареєстрованого місця проживання не має, джерел існування не має, а відтак може вчинити подібне кримінальне правопорушення, тому даний ризик слідчий суддя вважає доведеним.

Актуальність ризику впливу на свідків з позиції Європейського суду з захисту прав людини, який у справі «Летельє проти Франції» підтверджує той факт, що підозрюваний під час досудового розслідування шляхом вмовляння, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування, крім того ознайомиться із матеріалами кримінального провадження, зокрема протоколами допитів свідків де зазначені анкетні дані, місце проживання та реєстрації, місця роботи свідків. Отже, даний ризик не зменшився.

В зв`язку з чим, є обґрунтовані підстави вважати, що підозрювана, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню та впливати на потерпілих та свідків, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України. Тим самим, ризики, що були враховані при обранні підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та строку його попереднього продовження не зменшились.
Наданими слідчим документами кримінального провадження підтверджена необхідність виконання органом досудового розслідування слідчих та процесуальних дій, вказаних у клопотанні. Вказані слідчі дії не могли бути закінчені у встановлений строк досудового розслідування.
В судовому засіданні достеменно встановлена відсутність обставин, які б свідчили про те, що зазначені стороною обвинуваченням ризики зменшились, а також встановлена неможливість завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді.
Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя враховує особливу тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню, а також достатні підтвердження необхідності закінчити досудове розслідування до спливу строку досудового розслідування.
Слідчий суддя вважає, що з урахуванням даних про особистість підозрюваної та особливої тяжкості кримінального правопорушення, обставин його вчинення, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є неможливим.
У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.
Водночас, слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту не надано вагомих доказів на спростування доводів прокурора щодо продовження існування ризиків, а тому слідчий суддя вважає, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 .
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 .
Однак, згідно з ч. 3 ст. 197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.
Строк досудового розслідування цього кримінального провадження постановою Київської місцевої прокуратури № 7 від 27.04.2020 р. продовжений до 3-х місяців, тобто до 06.06.2020, отже, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання під вартою.
Частиною 3 статті 183 КПК передбачено, що слідчий суддя під час вирішення питання про тримання особи під вартою визначає розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Ноймайстер проти Австрії» сума застави визначається з огляду на ступінь вірогідності того, що можлива втрата застави є достатньо стримуючим фактором, щоб утриматись підозрюваним від дій, спрямованих на переховування від суду.
Отже, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК, слідчий суддя вважає за необхідне зменшити ОСОБА_5 , з урахуванням тяжкості вчинення ним кримінального правопорушення, та наявності сім`ї, заставу до розміру 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що, на думку, слідчого судді, достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

Клопотання сторони обвинувачення задовольнити частково.
Продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Київському слідчому ізоляторі до 3-х місяців, тобто по 06 червня 2020 р. включно.
Одночасно визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 147 140,0 грн. (сто сорок сім тисяч сто сорок грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA 1012089, отримувач коштів ТУДСАУ в м. Києві, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження №, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції), при внесенні якої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - звільнити.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
В разі звільнення, при внесенні застави, на підставі ч 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом 2 (двох) місяців з дня звільнення такі процесуальні обов`язки:
-з`являтися до слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (в залежності від стадії кримінального провадження) за першим викликом на визначений посадовою особою час;
-не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (в залежності від стадії кримінального провадження);
-повідомляти слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільський районний суд м.Києва про зміну свого місця проживання (в залежності від стадії кримінального провадження);
-здати на зберігання паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що надають право на виїзд із України.
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Подільського районного суду м.Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали в частині тримання під вартою - по 06 червня 2020 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1