Справа № 754/7519/20
У Х В А Л А
Іменем України

23 червня 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , в присутності слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0003948 від 22.06.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бровари Київської області, українця, громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого -17.09.2015 року Броварським районний судом Київської області за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений 27.11.2019 року по відбуттю строку покарання,

ВСТАНОВИВ:
23.06.2020 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0003948 від 22.06.2020 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 .
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимий, останній раз: 17.09.2015 Броварським районним судом Київської області за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився 27.11.2019 по відбуттю строку покарання, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив, повторно вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.
Так, ОСОБА_5 22.06.2020 року, приблизно о 17 годині 20 хвилин, заходячись за адресою: м.Київ, вул. Попудренка, 63, побачив на вітрині торгового закладу «Лепешка на тандыре» мобільний телефон, після чого у нього виник умисел на повторне таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , діючи умисно повторно з корисливих мотивів впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, та його дії є таємними для оточуючих, підійшов до вітрини торгового закладу «Лепешка на тандыре» після чого із вказаної вітрини викрав мобільний телефон «Samsung J2» вартістю 2000 гривень в якому знаходилась сім-карта оператора мобільного зв`язку «Лайфселл» з мобільним номером НОМЕР_1 , без залишку коштів на рахунку, яка матеріальної цінності для потерпілого не складає. Після чого, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 Намазу матеріальну шкоду на суму 2000 гривень.
23.06.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , речовими доказами у кримінальному провадженні.
В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, які виразились у таємному викраденні чужого майна, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Згідно ст. 12 КК України ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не визнав провину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 .
Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
В наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Разом з тим, відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Прокурором доведено обставини, передбачені ст. 194 КПК України, передбачені п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не доведено обставини, передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що є злочином середньої тяжкості, проте враховуючи особу підозрюваного, який має постійне зареєстроване місце проживання по АДРЕСА_1 , зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, суд вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Суд вважає, що в результаті застосування запобіжного заходу саме у виді цілодобового домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та вчинити інше кримінальне правопорушення.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177,178, 181, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 202, 309, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:
Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів - до 21 годин 50 хвилин 22.08.2020 року, заборонивши йому цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_2 .
Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 22.08.2020 року включно.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України, підозрюваного ОСОБА_5 , негайно доставити до місця його проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ст. 205 КПК України, ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу направити для виконання до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду потягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1