Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/176/20
Провадження № 1-кс/644/73/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 січня 2020 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 Харківської області ОСОБА_4 ,

про арешт майна у кримінальному провадженні №0003110 від 21.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення за ч.1 ст. 121, -

В С Т А Н О В И В :
До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшло клопотання майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003110 від 21.12.2019 року за ч.1 ст.121 КК України, виявлене та вилучене 15.01.2020 під час огляду місця події в гардеробі ХМКЛШНМД ім. О.І.Мещанінова за адресою: м.Харків, пров. Балакірева, 3а.

На обґрунтування клопотання слідчим зазначено наступне.

Слідчим відділом Індустріального ВП ГУНП в Харківської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003110 від 21.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення за ч.1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18 грудня 2019 року у вечірній час доби, ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , наніс ОСОБА_6 удари руками та ногами по тулубу і голові, внаслідок чого, потерпілий ОСОБА_6 20.12.2019 о 19 год. 49 хв. доставлений до ХМКБЛНШД ім. Мещанінова з діагнозом: інтерцеребральна гематома скроневої області зліва, гематома виникла внаслідок важкої черепно-мозкової травми, перебуває в тяжкому стані. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер в лікарні. Речі загиблого ОСОБА_6 перебували в гардеробі лікарні. 15.01.2020 під час огляду місця події в гардеробі ХМКЛШНМД ім. О.І. Мещанінова за адресою м.Харків, пров. Балакірева, 3а виявлені та вилучені: тканина зеленого кольору схожа на різані труси; тканина різана в клітину схожа на штані; різана тканина сірого кольору з малюнком та надписом «Im special».

Сторона обвинувачення зазначає, що виявлені та вилучені речі мають значення для встановлення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, а також мають відповідно до ст.98 КПК України значення речових доказів - матеріальних об`єктів, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та по яким в подальшому будуть призначені відповідні судові експертизи. Накладення арешту необхідно для можливості призначити відповідних експертиз ( судово-медичних, криміналістичних тощо), належного забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, з метою надання даних предметів для безпосереднього дослідження в суді.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, обґрунтовуючи свої доводи аналогічно викладеному в ньому. Клопотання просив задовольнити в повному обсязі .

Вислухавши доводи слідчого, перевіривши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя приходить до наступного.

В провадженні СВ Індустріального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 00031110 від 21.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

15.01.2020 під час огляду місця події в гардеробі ХМКЛШНМД ім. О.І. Мещанінова за адресою м.Харків, пров. Балакірева, 3а виявлені та вилучені речі загиблого ОСОБА_6 : тканина зеленого кольору схожа на різані труси; тканина різана в клітину схожа на штані; різана тканина сірого кольору з малюнком та надписом «Im special».

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказане в клопотанні вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 КПК України щодо речових доказів, а саме:

- в сукупності є матеріальними об`єктами, які використовувались як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України;

- зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України;

- можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються в рамках зазначеного кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Відповідно ч.2ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1ст. 170 цього Кодексу(ч. 1ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони

кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 132, 167,170-173,309,372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0003110 від 21.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення за ч.1 ст. 121 - задовольнити.

Накласти арешт на речі, вилучені 15.01.2020 під час огляду місця події в гардеробі ХМКЛШНМД ім. О.І. Мещанінова за адресою м.Харків, пров. Балакірева, 3а: тканину зеленого кольору схожа на різані труси; тканину різана в клітину схожа на штани; різану тканина сірого кольору з малюнком та надписом «Im special».

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1