Справа № 686/425/20
Провадження №11-сс/991/578/20
суддя 1 інст. ОСОБА_1
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про повернення апеляційної скарги
07 липня 2020 року м. Київ

Суддя-доповідач Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 , розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 18 червня 2020 року про відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноважених осіб прокуратури Хмельницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,
в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 18 червня 2020 року ОСОБА_3 відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноважених осіб прокуратури Хмельницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Ухвала мотивована тим, що повідомлення про вчинення злочинів не містить фактичних даних, які б свідчили про наявність в діях судді ознак кримінальних правопорушень.
Не погоджуючись із вказаною ухвалою слідчого судді, посилаючись на її незаконність та істотне порушення вимог кримінального процесуального законодавства, ОСОБА_3 подав до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу, яка надійшла на адресу суду 06 липня 2020 року. Просить ухвалу слідчого судді скасувати, матеріали справи передати на розгляд Вищому антикорупційному суду, а також поновити строк на апеляційне оскарження.
Дослідивши матеріали апеляційного провадження, суддя-доповідач приходить до наступних висновків.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.
Згідно абз.2 ч.1 ст.32 КПК України Вищий антикорупційний суд здійснює кримінальні провадження щодо злочинів, що вчинені на території України і віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до ст.33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. У примітці статті 45 КК України зазначено, що корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. З огляду на зазначені норми закону, в даному випадку підлягає застосуванню саме предметна підсудність, відповідно до якої Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно конкретних корупційних злочинів, передбачених законом. Інші суди не можуть розглядати ці провадження.
У своїй скарзі ОСОБА_3 оскаржує бездіяльність уповноважених осіб прокуратури Хмельницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою про вчинення суддею кримінальних правопорушень. Зокрема, він ставить питання про притягнення до кримінальної відповідальності судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, який, на його думку, у період з 2008 року ухвалював завідомо неправосудні рішення, зловживаючи владою та не виконуючи судові рішення. Такі дії, якщо б мали місце, повинні кваліфікуватися за ст.ст. 375, 382 КК України, а також за наявності шкоди відповідного розміру - ст.364 КК України. Разом з тим, ні апеляційна скарга, ні рішення слідчого судді не містять даних, які б свідчили про зазначення скаржником розміру заподіяної шкоди, а в судовому засіданні скаржник уточнив вимоги, що має місце ухвалення суддею завідомо неправосудних рішень. Тобто, з урахуванням позиції скаржника у судовому засіданні, ним ставиться питання про відповідальність судді за ст. 375 КК України.
Згідно п.20 ч.1 ст.3 КПК України суд апеляційної інстанції - відповідний апеляційний суд, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться суд першої інстанції, що ухвалив оскаржуване судове рішення, а також Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду - стосовно судових рішень Вищого антикорупційного суду, ухвалених як судом першої інстанції, а також стосовно судових рішень інших судів першої інстанції, ухвалених до початку роботи Вищого антикорупційного суду в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених цим Кодексом до підсудності Вищого антикорупційного суду.
Предметом оскарження у даному випадку є рішення слідчого судді місцевого суду загальної юрисдикції, а тому, з врахуванням підсудності кримінальних проваджень, які підсудні Вищому антикорупційному суду, суддя-доповідач приходить до висновку, що дана апеляційна скарга не підсудна Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, в тому числі, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді апеляційної інстанції.
Оскільки дана апеляційна скарга не підсудна Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду, вона у відповідності до ч.3 ст.399 КПК України підлягає поверненню особі, яка її подала. Крім цього, суддя-доповідач роз`яснює особі, яка подала скаргу, що він має право звернення до належного суду апеляційної інстанції.
На підставі вищевикладеного, керуючись, ст.33-1, ст.ст.392, 399 КПК України, суддя-доповідач
п о с т а н о в и л а :
Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 18 червня 2020 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб прокуратури Хмельницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, повернути ОСОБА_3 .
Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.
Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали без виклику особи, яка її оскаржує, з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя-доповідач ОСОБА_2