Дата документу 23.01.2020 Справа № 554/444/20
Провадження № 1кс/554/1335/2020
У Х В А Л А
іменем України
23 січня 2020 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000197 від 20 січня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

21 січня 2020 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшло вищевказане клопотання слідчого про накладення арешту на майно, що вилучене під час огляду від 20 січня 2020 року у гр. ОСОБА_5 , а саме мобільний телефон «Philips», моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та чохол до нього із шкірозамінника червоного кольору, шляхом заборони відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам та користування вказаними речами.

Клопотання обґрунтоване тим, що 02 січня 2020 року близько 15:30 год., в приміщенні магазину «АТБ», що розташований в м. Полтава, вул.Соборності, невстановлена особа шляхом вільного доступу, таємно викрала мобільний телефон марки «Philips», моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , в чохлі із шкірозамінника червоного кольору, з флеш карткою пам`яті Transcend Micro SDHC 8GB TS8GUSDHC6 чорного кольору, цим самим завдала власниці ОСОБА_6 майнового збитку, сума якого встановлюється.

За даним фактом було відкрите кримінальне провадження №0000197 від 20.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК Україна.

20 січня 2020 року до СВ Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області із письмовою заявою звернувся ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель м. Полтава про те, що він бажає добровільно видати для проведення огляду мобільний телефон «Philips», моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та чохол до нього із шкірозамінника червоного кольору.

20 січня 2020 року було проведено огляд добровільно виданого ОСОБА_5 мобільного телефону «Philips», моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , відсутність флеш та сім карток, справність та відсутність пошкоджень корпусу та дисплею, а також огляд чохла до телефону із шкірозамінника червоного кольору. Після огляду вказаний телефон та чохол було опечатано та вилучено до Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області.

Беручи до уваги, що вилучене майно має значення речових доказів по кримінальному провадженні, є предметами вчинення кримінального правопорушення, тобто є матеріальними об`єктами, які можуть бути використані як докази факту та обставин, а тому необхідним є належне збереження речових доказів з метою проведення необхідних слідчих дій, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження слідчий просить накласти арешт на вказане майно та задовольнити клопотання.

У судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явилась, надавши до суду заяву про розгляд клопотання без її участі. У заяві зазначила, що клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Від особи, у якої було вилучено майно ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, проти арешту майна не заперечував.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, що визначено ч.1 ст.172 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Установлено, що в провадженні Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000197 від 20 січня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України.

З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 02 січня 2020 року близько 15:00 год. в приміщенні магазину АТБ, що розташований в м.Полтаві, вул.Соборності невстановлена особа таємно шляхом вільного доступу викрала мобільний телефон «Philips», чорного кольору, цим самим завдала власниці ОСОБА_6 майнового збитку, розмір якого встановлюється.

На обґрунтування доводів клопотання слідчим долучені копії заяви ОСОБА_5 , який добровільно видав мобільний телефон марки «Philips», та чохол до нього червоного кольору, протоколу огляду від 20 січня 2020 року, якими у сукупності підтверджуються викладені слідчим обставини.

Так, з копії протоколу огляду від 20 січня 2020 року вбачається, що під час огляду було вилучено (добровільно видано гр. ОСОБА_5 ) мобільний телефон марки «Philips» моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та чохол до нього із шкірозамінника червоного кольору.

Відповідно до ч.5 ст.237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Зі змісту ч.7 ст.237 КПК України вбачається, що вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено, що встановлено ч.5 ст. 171 КПК України.

Відповідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст.173 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим доведено, що виявлений та вилучений під час огляду 21 січня 2020 року мобільний телефон «Philips» має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, об`єктом кримінально протиправних дій, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Крім того, постановою слідчого від 21 січня 2020 року зазначений мобільний телефон марки «Philips» моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та чохол до нього із шкірозамінника червоного кольору визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000197.

Таким чином, мобільний телефон «Philips» та чохол до нього підлягають арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчим у клопотанні доведено необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження та користування. При цьому враховує можливість використання його як доказу в даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім того, зважаючи на відсутність обґрунтованих припущень, що зазначений у клопотанні слідчим власник майна ОСОБА_6 може будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню, суд вважає можливим, з метою недопущення порушення прав власника, після проведення необхідних процесуальних та слідчих дій у кримінальному провадженні передати вищевказане майно на відповідальне зберігання ОСОБА_6 .

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду 20 січня 2020 року у гр. ОСОБА_5 , а саме на мобільний телефон марки «Philips», моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та чохол до нього із шкірозамінника червоного кольору, що належить ОСОБА_6 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, передавши його після проведення необхідних слідчих та процесуальних дій на відповідальне зберігання законному власнику, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Зобов`язати ОСОБА_6 забезпечити належне зберігання мобільного телефону марки «Philips», моделі Xenium X623, в корпусі чорного кольору, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та чохла до нього із шкірозамінника червоного кольору та надавати їх на першу вимогу органу досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження №0000197, старшого слідчого Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1