ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1117/20
провадження № 1-кс/753/467/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" січня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Рівненської області, Острозького району, с. Українка, українця, громадянина України, який не перебуває на обліку у лікаря нарколога та психіатра, державні нагороди та пільги відсутні, освіта середня, неодруженого, що має на утриманні малолітню дитину (зі слів), офіційно непрацюючого, раніше несудимого, без місця реєстрації та проживання, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
20.01.2020 слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту ОСОБА_5 , підозрюваний).

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що групою слідчих слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0000353 по підозрі ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність заявлених ризиків про які зазначено у клопотанні, а також на безпідставність твердження щодо неможливості запобігання вказаним ризикам шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав думку захисника та також просив не застосовувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

18.01.2020 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, беручи до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення. Його причетність до інкримінованого злочину підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 18.01.2020, протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 , протоколом огляду місця події від 18.01.2020, протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом допиту підозрюваного.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що останній уродженець Рівненської області, Острозького району, с. Українка, українець, громадянин України, який не перебуває на обліку у лікаря нарколога та психіатра, державні нагороди та пільги відсутні, освіта середня, неодружений, що має на утриманні малолітню дитину (зі слів), офіційно не працює, раніше несудимий, без місця реєстрації та проживання.Підозрюваний, на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я.

З урахуванням того, що підозрюваний не має законного джерела доходу, у нього відсутні міцні соціальні та сімейні зв`язки, беручи до уваги суворість можливого покарання, а також характер інкримінованого підозрюваному злочину, суд визнає обґрунтованими доводи клопотання про ймовірність існування ризиків, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Водночас, вважає необгрунтованим ризик незаконно впливати на свідків та потерпілого.

Разом з тим, слідчий суддя враховує позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії).

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Враховуючи зазначене, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, вищезазначені дані про його особу, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у виді особистого зобов`язання забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, із покладанням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Згідно ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на два місяці, а саме до 18.03.2020 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду.

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

3) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду.

4 )уникати спілкування з потерпілим та свідками в даному кримінальному провадженні.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти в залі суду негайно.
Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід /тримання під вартою/ та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадження суду - прокурор.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 24.01.2020.

Слідчий суддя: