Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/472/2020 Справа № 641/1791/20
Ухвала
про призначення справи до судового розгляду

15 квітня 2020 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0000146 від 26.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0000146 від 26.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.
Судом в підготовчому судовому засіданні поставлено питання щодо призначення справи до судового розгляду.
Прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при цьому посилалась на те що, ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27.02.2020 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, строк дії ухвали спливає 26 квітня 2020 року. Прокурор вказує, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним ст. 177 КПК України.
Крім того, прокурор зазначив, що обвинувальний акт підсудний Комінтернівському районному суду м. Харкова, його складено відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України, підстав для закриття кримінального провадження за п.4-8 ч.1, ч. 2 ст. 284 КПК України та повернення обвинувального акта прокурору немає, а тому необхідно призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти продовження строку запобіжного заходу у видів тримання під вартою, оскільки вважав, що ризики не підтверджені. Крім того, обвинуваченим заявлено клопотання про зміну запобіжного заходу та такий, що не пов`язаний із триманням під вартою, та зменшення розміру застави, визначеного ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова. Вважав можливим призначити справу до судового розгляду.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.
Обвинувальний акт підсудний Комінтернівському районному суду м. Харкова та відповідає нормам КПК України.
Підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 2 ст. 314 КПК України, не має.
При розв`язанні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , судом встановлено наступне.
Так, відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Частиною 4 статті 199 КПК України визначено, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27.02.2020 до обвинуваченого ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, строк дії даної ухвали спливає 26 квітня 2020 року.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Так, відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до вимог ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
Відповідно до правової позиції ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення-злочину свідчить про підвищену суспільну небезпеку, оскільки ОСОБА_5 звинувачується у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Європейський суд з прав людини у справі в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
При розгляді питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим в кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 . Крім того, суд враховує суспільну небезпечність інкримінованого йому кримінального правопорушення та імовірність ухилення обвинуваченого від суду, ризик втечі, а також продовження скоєння кримінального правопорушення обвинуваченим.
В зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що обставини дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, продовжить скоєння кримінальних правопорушень, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу або зміну раніше обраного запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки.
Крім того, наявність ризиків перешкоджання обвинуваченим встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні, вчинення ним нових правопорушень, виключає підстави для скасування чи зміни обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено,у зв`язку з чим суд продовжує строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого.
З урахуванням вищенаведеного, клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 197, 199, 314, 314-1, 136, 331 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів в Держаній установі «Харківський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали до 13 червня 2020 року.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу або зменшення розміру застави відмовити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0000146 від 26.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні на 24 квітня 2020 року об 11-00 годині в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова, за адресою: м. Харків, пров. Брянський, 5.
У судове засідання викликати учасників судового провадження прокурора, обвинуваченого.
Копію ухвали про призначення судового розгляду надіслати учасникам процесу.
Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у виді триманні під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя -ОСОБА_1