Справа № 461/327/19
Провадження № 1-кп/461/123/20
У Х В А Л А

10.06.2020 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючої судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 Ґульага-оґлу, ОСОБА_5 -оґлу

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові кримінальне провадження /внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0004688 від 21.10.2018 року/ відносно ОСОБА_9 , ОСОБА_4 Ґульага-оґли, ОСОБА_5 -оґли, які обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

в провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_9 , ОСОБА_4 Ґульага-оґлу, ОСОБА_5 -оґлу у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146 КК України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 29.10.2018 року на мобільний телефон марки «iPhone 8», НОМЕР_1 , який був вилучений відповідно до протоколу про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 21.10.2018 року.

В обґрунтування заявленого клопотання покликаються на те, що мобільний телефон, на який накладено арешт, не був безпосереднім знаряддям вчинення злочину, а тому є підстави стверджувати, що ОСОБА_5 , є власником майна, яке використовував на законних підставах. Мобільний телефон не зберігає на собі будь-яких слідів кримінального правопорушення. Вважає, що на даний час не має будь-якої правової чи процесуальної необхідності у подальшому існуванні накладеного арешту.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заперечив клопотання. Зокрема, зазначив, що мобільний телефон зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Інші сторони кримінального провадження клопотання адвоката ОСОБА_8 підтримали.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що клопотання необхідно задоволити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 29.10.2018 року задоволено клопотання слідчого відділу Галицького ВП Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_10 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004688 від 21.10.2018 року, та накладено арешт на мобільний телефон марки «iPhone 8», НОМЕР_2 , який був вилучений 21.10.2018 року громадянина ОСОБА_5 , під час затримання останнього в порядку ст.208 КПК України.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, і згідно ч.1 ст.131 КПК України застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні, однією з підстав накладення арешту на зазначений мобільний телефон було те, що він має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використаний, як доказ вчиненого кримінального правопорушення, оскільки зберіг на собі сліди кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За період проведення досудового розслідування, орган досудового розслідування мав можливість та був зобов`язаний оглянути мобільний телефон, встановити достовірно чи дійсно на ньому збереглися сліди або інші відомості, які можуть бути використанні як доказ у кримінальному провадженні, та відповідно за наявності вилучити такі сліди або інші відомості, ініціювати проведення експертизи.

Суд вважає, що подальше утримання мобільного телефону під арештом не вбачається за доцільне, оскільки порушує баланс між втручанням у права та свободи особи та потребами досудового розслідування. Потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у право власності та подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження суперечить вимогам ч.3 ст. 132 КПК України.

Окрім цього, в судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_9 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 30.10.2018 року в межах даного кримінального провадження, а саме на автомобіль марки «BMW 5» (чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , який був вилучений відповідно до протоколу огляду місця події від 21.10.2018 року.

В обґрунтування заявленого клопотання покликаються на те, що сторона обвинувачення заявила клопотання про обсяг і порядок дослідження доказів, при цьому не заявивши про необхідність дослідження як доказу вказаного автомобіля. Отже, на думку захисту, сторона обвинувачення не вважає зазначений автомобіль доказом, відповідно і не покликається як на доказ винуватості. Арешт накладений на це майно слід скасувати, як такий у якому відпала необхідність та доцільність. Автомобіль та ключ, на які накладено арешт, не були безпосереднім знаряддям вчинення злочину. За таких обставин є підстави стверджувати, що ОСОБА_9 є законним володільцем та користувачем майна, тобто зазначеного автомобіля, який використовував його на законних підставах, сам автомобіль та ключ не зберегли на собі будь-яких слідів кримінального правопорушення. Таким чином, стверджують, що на даний час не має правової чи процесуальної необхідності у збереженні заборон накладених згідно ухвали суду про арешт майна.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заперечив клопотання. Зокрема, зазначив, що транспортний засіб зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідають вимогам ст. 98 КПК України. Збереження, арештованого автомобіля має важливе значення для кримінального провадження, оскільки прямо стосується предмету доказування у вказаному кримінальному провадженні. При цьому, не заперечив щодо скасування арешту в частині користування вказаним авто.

Інші сторони кримінального провадження клопотання адвоката ОСОБА_6 підтримали.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 30.10.2018 року задоволено клопотання слідчого відділу Галицького ВП Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_10 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004688 від 21.10.2018 року, та накладено арешт на автомобіль марки «BMW 5» (чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , який був вилучений відповідно до протоколу огляду місця події від 21.10.2018 року.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.03.2020 року виділено в окреме провадження кримінальне провадження /внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0004688 від 21.10.2018 року/ відносно ОСОБА_9 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 15.05.2020 року оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Туреччина, м. Марлін, громадянина Республіки Туреччина, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та провадження у справі зупинено.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, і згідно ч.1 ст.131 КПК України застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Оцінюючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, суд з такими погодитись не може, оскільки, як вбачається із досліджених в судовому засіданні обставин, кримінальне провадження /внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0004688 від 21.10.2018 року/ відносно ОСОБА_9 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України виділено в окреме провадження та зупинене у зв`язку із перебуванням обвинуваченого ОСОБА_9 у розшуку.

Окрім того, доказів того, що транспортний засіб марки «BMW 5» (чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 належить обвинуваченому ОСОБА_9 суду не надано, а тому суд приходить до переконання, що клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 174 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

клопотання адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_5 -оґлу задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 29.10.2018 року на мобільний телефон марки «iPhone 8», НОМЕР_1 , який був вилучений відповідно до протоколу про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 21.10.2018 року.

В задоволені клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_9 про скасування арешту на майно відмовити.

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1 .