ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3389/19 Справа № 208/5188/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

судді доповідача ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні матеріали за клопотанням захисника засудженого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 вересня 2019 року про повернення заяви ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами,
за участю:
прокурора ОСОБА_8 ,

встановила:
Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 вересня 2019 року заяву ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключеними обставинами, у зв`язку з невиконанням ухвали суду від 12.07.2019 року про залишення заяви без руху - повернуто заявнику.
Не погодившись з даним рішенням, захисник подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження ухвали Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 10 вересня 2019 року, як пропущений з поважних причин.
Посилається на те, що в судове засідання захисник не викликався, під час проголошення оскаржуваної ухвали від 10.09.2019 року присутній не був.
Засуджений ОСОБА_6 та його захисник в судове засідання апеляційного суду не з`явилися. Про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Дані про поважність неявки до суду не надходило. Тому колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності прокурора, відповідно до вимог ст. 405 КПК України.
В судовому засіданні апеляційної інстанції прокурор заперечував проти задоволеного заявленого клопотання, вважав, що захисник не навів поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження судового рішення.
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, перевіривши необхідні матеріали провадження та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до приписів ст. 399 КПК України, особа має право порушувати питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з підстав поважності його пропуску, а суддя-доповідач, за наявності для того підстав, має право поновити строк. Як правило, обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження може бути викладено як у апеляційній скарзі, так і в окремій заяві (клопотанні).
Як вбачається з матеріалів провадження, ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 10 вересня 2019 року заяву ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, у зв`язку з невиконанням ухвали суду від 12.07.2019 року про залишення заяви ОСОБА_6 без руху - повернуто заявникові (а.с. 118-120).
На вказане рішення, 26.09.2019 року ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу (а.с. 123-140).
Копії ухвал про відкриття апеляційного провадження та призначення справи за апеляційною скаргою ОСОБА_6 були направлені апелянту та його захиснику адвокату ОСОБА_9 (а.с. 159,162).
В судовому засіданні апеляційної інстанції з розгляду скарги ОСОБА_6 на ухвалу Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 вересня 2019 року, яке відбулось 14 листопада 2019 року, захисник ОСОБА_7 був присутній, про те, що ним 12 листопада 2019 року до суду першої інстанції на вказану ухвалу також було подано апеляційну скаргу суду не повідомив.
У відповідності до ст. 116 КПК України закон вимагає додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.
Лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у відповідності до ст. 117 КПК України є підставою для поновлення пропущеного строку.
Як вбачається з клопотання захисника, про наявність ухвали суду від 10 вересня 2019 року йому стало відомо лише 05.12.2019 року з Єдиного реєстру судових рішень, тому він подав апеляцйну скаргу на вказане судове рішення лише 12.11.2019 року.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів провадження, засуджений апеляційну скаргу на ухвалу суду від 10.09.2019 року, подав вчасно.
На думку колегії суддів, захисник мав об`єктивну можливість дізнатися про наявність оскаржуваного судового рішення та в межах строку апеляційного оскарження подати апеляційну скаргу.
Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необгрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обгрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
В свою чергу необгрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13.07.2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.
В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.
Враховуючи наведене вище, колегія суддів приходить до висновку, що законних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження ухвали від 10 вересня 2019 року та відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 , відсутні тому його апеляційна скарга, відповідно до ст. 399 КПК України, підлягає поверненню.
Керуючись ст.ст. 395, 398 399, 419 КПК України, колегія суддів, -
постановила:
В задоволенні клопотання захисника засудженого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 вересня 2019 року - відмовити.
Апеляційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 вересня 2019 року про повернення заяви ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - повернути апелянту.
Копію ухвали та оригінал апеляційної скарги, разом з додатками, невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.
Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4