У Х В А Л А Справа № 200/9845/17

Провадження № 1-кс/200/830/20

06 лютого 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 у приміщенні суду у м. Дніпрі, розглянувши матеріали клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудінжинірінг» про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

06 лютого 2020 року до суду надійшло клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудінжинірінг» про скасування арешту майна, що накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 червня 2017 року.

Розглянувши матеріали клопотання, приходжу до висновку про необхідність його повернення, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 5 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України), з урахуванням положень частини шостої статті 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, частина перша статті 306, частина третя статті 234 КПК України тощо). Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що у таких випадках не можна керуватися положеннями частини першої статті 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті, і не регламентує діяльність слідчого судді.

Водночас у більшості випадків КПК України визначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина 2 статті 234, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України). Таким чином, зазначене правило має застосовуватись й до розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування.

Відповідно до організаційної структури ГУ ДФС України у Дніпропетровській області, до її складу входить Шевченківська державна податкова інспекція, однак у складі останньої на цей час слідчий відділ фінансових розслідувань відсутній.

Як вбачається із клопотання ТОВ «Агробудінжинірінг», арешт на майно слідчим суддею накладено за клопотанням слідчого СВ ФР ДПІ у Шевченківському районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Внаслідок того, що на цей час у складі Шевченківської державної податкової інспекції ГУ ДФС України у Дніпропетровській області відсутній слідчий відділ, тобто на території Шевченківського району м. Дніпра, що знаходиться під юрисдикцією Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, відсутній відповідний орган досудового розслідування, приходжу до висновку про неможливість розгляду клопотання про скасування арешту майна. Так, учасники кримінального провадження не можуть бути обмежені у праві бути «почутими», тобто у праві подання своїх пояснень та доказів, з приводу порушеного перед слідчим суддею питання. Через відсутність на території Шевченківського району м. Дніпра органу досудового розслідування податкової інспекції дотриматись засад кримінального провадження у вигляді рівності перед законом та судом, змагальності сторін, свободі в подані ними своїх доказів, не можливо. У зв`язку із цим, приходжу до висновку, що клопотання про скасування арешту майна має подаватись за місцезнаходженням слідчого управління ГУ ДФС України у Дніпропетровській області, тобто до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 174, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудінжинірінг» про скасування арешту майна - повернути.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб зо дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1