Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/2590/19
Провадження № 1-кп/553/73/2020
У Х В А Л А
Іменем України

22.01.2020м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

заявника - ОСОБА_6 ,

представника заявника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в ході судового розгляду кримінального провадження, яке надійшло 04 листопада 2019 року до суду з Прокуратури Полтавської області відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 263-1, ч.2 ст. 369-2 КК України, клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про зняття арешту з майна, в порядку абзацу 2-го частини 1 статті 174 КПК України ,-

ВСТАНОВИВ:
У грудні 2019 року заявник адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , звернулась до суду з клопотанням про зняття арешту з майна в порядку абзацу 2-го частини 1 статті 174 КПК України, поданого в рамках кримінального провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч. 1 ст. 263-1, ч.2 ст. 369 -2 КК України, посилаючись на те, що у відповідності до Ухвали слідчого судді ОСОБА_7 Октябрського районного суду міста Полтави (кримінальне провадження № 1кс/554/6378/2019) від 03.05.2019 року накладено арешт на грошові кошти у розмірі: 8000 доларів США (вісім тисяч) номіналом в 100 доларів США в кількості 65 штук , номіналом 50 доларів США в кількості 6 штук, номіналом в 20 доларів США в кількості 25 штук, номіналом 10 доларів США в кількості 40 штук, номіналом в 5 доларів США в кількості 60 штук. Грошові кошти в сумі 900 швейцарських франків (дев`ятсот) номіналом в 200 Швейцарських Франків в кількості 2 штук, номіналом в 100 Швейцарських Франків в кількості 5 штук; Грошові кошти в розмірі 2505 євро (дві тисячі п`ятсот п`ять) номіналом 100 Євро в кількості 1 штука, номіналом 50 Євро в кількості 24 штуки, номіналом 20 Євро в кількості 44 штук, номіналом в 10 Євро в кількості 26 штук, 5 Євро в кількості 13 штук. Грошові кошти в сумі 10 000 тисяч російських рублів (десять тисяч) номіналом 5000 російських рублів в кількості 2 штуки.

В обґрунтування вказаного клопотання заявником вказувалось про те, що на даний час кримінальне провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 перебуває на стадії судового розгляду та на даний час відпали підстави для арешту майна, яке не має відношення до кримінального провадження, і носить індивідуальний характер, та не є доказом у кримінальному провадженні, оскільки дані кошти належать на праві власності батьку обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_6 .. Заявницею вказувалось про те, що ОСОБА_6 є батьком обвинуваченого. Так, на початку березня 2019 року ОСОБА_6 передав сину для зберігання власні кошти, які були його заощадженнями у зв`язку зі своїм похилим віком та складною хворобою у сумі: 8000 доларів США (вісім тисяч) номіналом в 100 доларів США в кількості 65 штук , номіналом 50 доларів США в кількості 6 штук, номіналом в 20 доларів США в кількості 25 штук, номіналом 10 доларів США в кількості 40 штук, номіналом в 5 доларів США в кількості 60 штук. Грошові кошти в сумі: 900 Швейцарських Франків (дев`ятсот) номіналом в 200 Швейцарських Франків в кількості 2 штук, номіналом в 100 Швейцарських Франків в кількості 5 штук; Грошові кошти в сумі: 2505 Євро (дві тисячі п`ятсот п`ять) номіналом 100 Євро в кількості 1 штука, номіналом 50 Євро в кількості 24 штуки, номіналом 20 Євро в кількості 44 штук, номіналом в 10 Євро в кількості 26 штук, 5 Євро в кількості 13 штук. Грошові кошти в сумі 10 000 тисяч Російських Рублів (десять тисяч) номіналом 5000 російських рублів в кількості 2 штук. Які у подальшому були вилучені при обшуці у квартирі обвинуваченого за адресою АДРЕСА_1 та згодом на ці кошти Ухвалою слідчого судді ОСОБА_7 Октябрського районного суду міста Полтави від 03.05.19р. було накладено арешт (кримінальне провадження № 1кс/554/6378/2019). При вирішенні питання стосовно арешту цих коштів ОСОБА_6 не був присутнім, тому що не знав про час та місце проведення відповідного провадження, тому не міг заявити свої права на грошові кошти, тому зважаючи на вказані обставини та з метою захисту належного йому майна, заявник змушений звернутися до суду з вказаним клопотанням.

З огляду на наведені вище обставини заявники в судовому засіданні підтримали заяву та наполягали на її задоволенні.
Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав заяву ОСОБА_6 ..
Прокурор в судовому засіданні вказував про те, що дане клопотання подано не уповноваженою особою, оскільки, документів, які б свідчити про належність вилучених предметів в ході досудового розслідування до матеріалів клопотання не надано. При цьому, органом досудового розслідування в ході проведення обшуку було вилучено у обвинуваченого ОСОБА_4 блокнот з записами обміну валют, в результаті обшуку вилучено 18 516 грн., інші кошти у валюті, тому прокурором вказувалось про те, що дані кошти отримані в наслідок протиправної діяльності обвинуваченим ОСОБА_4 .. При цьому, звертав увагу на те, що дане клопотання є безпідставним, оскільки нормами чинного кримінально процесуального кодексу визначено спеціальний вид конфіскації предметів в даному випадку грошових коштів, тому прохав відмовити в задоволенні клопотання.
Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, думку прокурора, дослідивши докази наявні у матеріалах клопотання, приходить до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про зняття арешту з майна до задоволення не підлягає.

03 травня 2019 року Ухвалою слідчого судді ОСОБА_7 Октябрського районного суду міста Полтави (кримінальне провадження № 1кс/554/6378/2019) було накладено арешт на майно вилучене в ході проведення обшуку квартири підозрюваного ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 за місцем проживання.

24 жовтня 2019 року ОСОБА_4 було вручено під підпис Обвинувальний Акт у кримінальному провадженні №0000481 внесеному до ЄРДР 12.09.2018 року, з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.1 ст.263-1, ч.2 ст.369-2 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
В абзаці 2 ч.1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотання підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
В постанові Верховного Суду України від 15 травня 2013 року № 6-26цс13 вказано, що вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Саме для цього зводяться роз`яснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п.4 постанови « Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року в редакції від 30 червня 1978 №5.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Отже, законодавцем надано право звернення з таким клопотанням, у даному конкретному випадку, виключно або володільцю майна, який не був присутній при розгляді клопотання про його арешт
У відповідності до Постанови №5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому ст.ст. 174,359 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвали вирок.
При цьому, у відповідності до інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних у кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотримання прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя скасовує ці заходи зебезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи:1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
У статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Судом встановлено, що предмети вилучені у обвинуваченого у ході обшуку квартири, а саме: грошові кошти у розмірі: 8000 доларів сша (вісім тисяч) номіналом в 100 доларів США в кількості 65 штук , номіналом 50 доларів США в кількості 6 штук, номіналом в 20 доларів США в кількості 25 штук, номіналом 10 доларів США в кількості 40 штук,номіналом в 5 доларів США в кількості 60 штук. Грошові кошти в сумі 900 швейцарських франків (дев`ятсот) номіналом в 200 Швейцарських Франків в кількості 2 штук, номіналом в 100 Швейцарських Франків в кількості 5 штук; Грошові кошти в розмірі 2505 євро (дві тисячі п`ятсот п`ять) номіналом 100 Євро в кількості 1 штука, номіналом 50 Євро в кількості 24 штуки, номіналом 20 Євро в кількості 44 штук, номіналом в 10 Євро в кількості 26 штук, 5 Євро в кількості 13 штук. Грошові кошти в сумі 10 000 тисяч російських рублів (десять тисяч) номіналом 5000 російських рублів в кількості 2 штуки, та, які обтяжені заходом забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту є версією органу досудового слідства коштами, отримати обвинуваченими ОСОБА_4 внаслідок протиправних дій останнього. Оскільки, в ході з`ясування судом обставин накладення арешту на вказані предметом встановлено, що в ході обшуку обвинуваченого ОСОБА_4 було виявлено блокнот з записом щодо обміну валют.

24 квітня 2019 року Велика Палата Верховного Суду в рамках справи № 2-3392/11, провадження № 14-105цс19 зазначила наступне. Згідно із частиною 1 статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина перша статті 328 цього Кодексу).
Ст.179 ЦК України визначає що - річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки.
Відповідно до ст.190 ЦК України майном, як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживаною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.
Згідно з вимогами статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Як зазначалось вище порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено статтею 174 КПК України, і відповідно підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.
Таким чином, з урахуванням встановлених судом обставин , доводів учасників судового процесу, суд приходить до висновку про безпідставність клопотання ОСОБА_5 , поданою в інтересах ОСОБА_6 , оскільки в ході судового розгляду справи заявником не надано доказів на спростування обставин зазначених вище та не доведено суду в належний та допустимий спосіб, що дані грошові кошти є приватною власністю ОСОБА_6 та доказів того, що останній передав грошові кошти на зберігання ОСОБА_4 ..

У відповідності до положення ст. 169 КПК України визначено, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено:
1)за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним;
2)за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна;
3)у випадках, передбачених частиною 5 статті 171, ч.6 ст. 173 цього кодексу;
4)у разі скасування арешту.
Частиною 1 статті 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, з огляду на встановлені вище судом обставини та надаючи оцінку даного клопотання, та обставин зазначених в ньому, суд приходить до висновку про те, що заявник ОСОБА_6 намагається перетворити дані грошові кошти в інше майно, з метою в такий спосіб в подальшому, в разі визнання обвинуваченого ОСОБА_4 винним у пред`явленому йому обвинуваченні, уникнення застосування до даних коштів спеціальної конфіскації та не можливістю визначення в ході судового слідства джерела та предмета походження даних коштів, що свідчить про безпідставність та невмотивованість даного клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про зняття арешту з майна в порядку абзацу 2-го частини 1 статті 174 КПК України, щодо скасування арешту грошових коштів у розмірі: Грошові кошти в сумі: 8000 доларів сша (вісім тисяч) номіналом в 100 доларів США в кількості 65 штук , номіналом 50 доларів США в кількості 6 штук, номіналом в 20 доларів США в кількості 25 штук, номіналом 10 доларів США в кількості 40 штук,номіналом в 5 доларів США в кількості 60 штук. Грошові кошти в сумі 900 швейцарських франків (дев`ятсот) номіналом в 200 Швейцарських Франків в кількості 2 штук, номіналом в 100 Швейцарських Франків в кількості 5 штук; Грошові кошти в розмірі 2505 євро (дві тисячі п`ятсот п`ять) номіналом 100 Євро в кількості 1 штука, номіналом 50 Євро в кількості 24 штуки, номіналом 20 Євро в кількості 44 штук, номіналом в 10 Євро в кількості 26 штук, 5 Євро в кількості 13 штук. Грошові кошти в сумі 10 000 тисяч російських рублів(десять тисяч) номіналом 5000 російських рублів в кількості 2 штуки, накладеного відповідно до Ухвали слідчого судді ОСОБА_7 Октябрського районного суду міста Полтави (кримінальне провадження № 1кс/554/6378/2019) від 03.05.2019 року відмовити за безпідставністю та недоведеністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_1