У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.01.2020 р. м. Жмеринка

Слідчий суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.01.2020 року, в період часу з 20:30 год. по 22:00 год. ОСОБА_4 , перебуваючи в своєму будинку, що розташований за адресою: м. Жмеринка, вул. Дружби 10, діючи умисно, таємно, шляхом вільного доступу, вчинив крадіжку мобільного телефону марки «Huawei CUN-U29» в корпусі золотистого кольору, Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , всередині якого знаходилась сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_5 та користувачем якого є донька останньої ОСОБА_6 , залишений останньою без нагляду в кімнаті будинку. В подальшому ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник та розпорядився ним на власний розсуд, чим своїми діями спричинив потерпілій матеріальної шкоди. Сума завданого збитку встановлюється.
За даним фактом 08.01.2020 року були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка).
08.01.2020 року в ході огляду ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «Huawei CUN-U29» в корпусі золотистого кольору, Imei 1: НОМЕР_1 , Imei2: НОМЕР_2 та пояснив, що даний мобільний телефон він викрав за місцем свого проживання у ОСОБА_6 . В подальшому, вказаний мобільний телефон було відповідно опечатано та вилучено до Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області в якості речового доказу.
Слідчий зазначила у даному випадку, вилучений мобільний телефон є речовим доказом, оскільки являється предметом кримінального правопорушення, міг залишити на собі сліди кримінального правопорушення та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, а тому на думку слідства необхідно накласти арешт на вказану річ, так як не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або пошкодження вказаного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Слідчий та власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання у їх відсутність. Власник майна не заперечувала проти накладення арешту на майно.
Висновки суду.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно із пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно із частиною 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).
Згідно із пунктами 1 і 2 частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
В судовому засіданні встановлено, що СВ Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000008 від 08.01.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні з досліджених матеріалів клопотання вбачається, що на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду 08.01.2020 року, а саме на: мобільний телефон марки «Huawei CUN-U29» в корпусі золотистого кольору, Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , належний потерпілій ОСОБА_5 , щодо якого існує сукупність підстав вважати, що він є, у розумінні статті 98 КПК України, речовим доказом у справі - слід накласти арешт.
На підставі викладеного, керуючись ст. 173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду 08.01.2020 року, а саме на мобільний телефон марки «Huawei CUN-U29» в корпусі золотистого кольору, Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , належний потерпілій ОСОБА_5 , шляхом позбавлення права на розпорядження та користування вказаним майном, окрім потреб досудового розслідування та судового провадження, до прийняття законного рішення у даному кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1