12.03.2019
Провадження 1-кс/522/3159/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2019 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого з ОВС відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000082 від 12.09.2017 р., за ознаками злочинів, передбачених ч. 1 ст. 212, ч. 1 ст. 203-2 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

слідчого - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно клопотання СУ ФР ГУ ДФС в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000082 від 12.09.2017 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 212, ч.1 ст. 203-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, використовуючи заклади, які займаються гральним бізнесом та розташовані на території м. Одеси та Одеської області умисно, шляхом приховування прибутку, ухилились від сплати податків у значних розмірах.

Разом з тим, виявлено, що невстановлені особи, використовуючи гральні заклади на території м. Одеси та Одеської області, з метою отримання прибутку займаються гральним бізнесом.

Законом України №1334-VI від 15.05.2009 року «Про заборону грального бізнесу в Україні» зі змінами та доповненнями було запроваджено обмеження щодо здійснення грального бізнесу в Україні. Однак, не зважаючи на пряму заборону ведення грального бізнесу, з метою маскування протиправної діяльності, власниками гральних закладів встановлюється комп`ютерна техніка, яка за допомогою мережі Інтернет під`єднана до серверу, який надає змогу для участі в азартних іграх.

Гральні заклади для відповідного прикриття, оформлено на фізичних осіб підприємців та мають копії неіснуючих ліцензій про дозвіл на проведення державної лотереї, що не заборонено законом. Однак, будь-якого відношення до державної лотереї діяльність подібних закладів не має.

В зазначених ігрових закладах містяться кабінки з оператором, що приймає грошові кошти від клієнтів та здійснює видачу виграшів. Всі операції проводяться без будь-якого документального оформлення, касового апарату, тощо. Бухгалтерський облік не ведеться, готівка є не облікованою. В результаті функціонування подібних ігрових закладів до державного бюджету не сплачується жодних податків, зборів та обов`язкових платежів.

Встановлено, що один з таких гральних закладів розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

22.02.2019 р. на підставі ухвали слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси проведено обшук за вищевказаною адресою, в ході якого вилучено:

- системні блоки у кількості 21 шт. з наступними серійними номерами: CZC80434MO; CZC7292GSM; CZC7292MTB; CZC7292GL2; ZC8034VBV; CZC7320M53; CZC81948RS; CZC80644LW; CZC8325S8T; CZC7292HG4; CZC80434X6; CZC7290PYO; CZC80435N8; CZC7374WBC; CZC804348L; CZC70840NS; CZC7292NGK; CZC7291B3G; CZC7292MYN; CZC804351Z;

- комп`ютерні мишки у кількості 20 штук;

- клавіатури у кількості 21 штука;

- 21 комп`ютерний монітор;

- проводи для з`єднання комп`ютерної техніки.

Вказана комп`ютерна техніка використовувалася при вчиненні кримінального правопорушення та являється безпосереднім знаряддям вчинення злочину. Інформація, яка на неї міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження.

Вилучене майно є речовими доказами, тому що вони є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також можуть бути об`єктом кримінально протиправних дій.

Арешт майна має на меті лише запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, а також з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження та збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що не накладення арешту може призвести до зникнення речових доказів, їх втрати, або пошкодження, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, в зв`язку з чим слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому обставини та просив його задовольнити.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали які обґрунтовують його доводи, заслухавши думку слідчого, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, клопотання слідчого про арешт майна вилученого під час проведення 22.02.2019 р. обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З клопотання та наданих до нього матеріалів, вбачаються підстави у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме з метою забезпечення збереження вилучених у кримінальному провадженні речей та документів, які за обставинами кримінального провадження є речовими доказами, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, зокрема використані як засоби вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди та є предметом злочину, тобто є доказом злочину, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому, завданням арешту майна є запобігання можливості приховування або знищення, оскільки його незастосування може призвести до втрати доказів, що перешкоджатиме розслідуванню та встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчим в клопотанні конкретно вказаний перелік майна, на яке належить накласти арешт, а також до нього додані документи, якими він обґрунтовує його доводи.

Таким чином, суд вважає, що клопотання є законним, обґрунтованим, та підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого з ОВС відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС в Одеській області ОСОБА_3 , про арешт майна -задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони розпорядження та користування майном у кримінальному провадженні №0000082, а саме на:

- системні блоки у кількості 21 шт. з наступними серійними номерами: CZC80434MO; CZC7292GSM; CZC7292MTB; CZC7292GL2; ZC8034VBV; CZC7320M53; CZC81948RS; CZC80644LW; CZC8325S8T; CZC7292HG4; CZC80434X6; CZC7290PYO; CZC80435N8; CZC7374WBC; CZC804348L; CZC70840NS; CZC7292NGK; CZC7291B3G; CZC7292MYN; CZC804351Z;

- комп`ютерні мишки у кількості 20 штук;

- клавіатури у кількості 21 штука;

- 21 комп`ютерний монітор;

- проводи для з`єднання комп`ютерної техніки.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: