пр. № 1-кс/759/5673/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 вересня 2019 року м. Київ Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, затриманого 05.09.2019 року в порядку ст. 208 КПК України, фактичний час затримання 05.09.2019р. о 15:00 год., підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15ч.1 ст.115 КК України, внесеного в рамках кримінального правопорушення №0006316 від 05.09.2019,-
ВСТАНОВИВ:
06.09.2019 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , внесеного в рамках кримінального правопорушення №0006316 від 05.09.2019,строком на 60 днів.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0006316 від 05.09.2019 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.09.2019 приблизно о 05год. 00 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Якова Качури, 52, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, використовуючи рушницю для підводного полювання, скоїв замах на умисне вбивство колишньої дружини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак не довів злочин до кінця з причин, що не залежали від його волі.

Так, 04.09.2019, приблизно о 22год. 30 хв., ОСОБА_4 після вживання спиртних напоїв, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, повернувся додому за місцем свого проживання до будинку АДРЕСА_1 , де між ним та його дружиною ОСОБА_9 виник словесний конфлікт.

В цей час ОСОБА_4 , відчуваючи раптово виниклу неприязнь до ОСОБА_9 , вирішив вчинити вбивство останньої, з використанням рушниці для підводного полювання, спорядженої стрілою (гарпуном., яку той взяв в підсобному приміщенні вищевказаного домоволодіння.

Так, ОСОБА_4 , 05.09.2019, приблизно о 05:00год., знаходячись на території домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , реалізую свій злочинний умисел, направлений на позбавлення життя ОСОБА_10 , утримуючи в своїх руках, заздалегідь заготовлену рушницю для підводного полювання, споряджену металевою стрілою (гарпуном), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки від дії даного пристрою, здійснив постріл в ОСОБА_9 , нажав на спусковий гачок, тим самим здійснивши постріл в життєво важливий орган останньої - грудну клітину.

Відразу після цього, ОСОБА_9 було вчасно надано медичну допомогу та госпіталізовано Київської міської клінічної лікарні № 17, де поставлено діагноз: «непроникаюче поранення грудної клітини справа з наявністю стороннього тіла».

Тим часом ОСОБА_4 не довівши свій злочин до кінця з причин, що не залежали від його волі, з місця вчинення злочину втік. 05.09.2019 року був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, цього ж дня йому вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч .2 ст. 15, ч 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч. 1 ст. 115 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом огляду місця події від 05.09.2019, що проводився за адресою: м.Київ, вул. Якова Качури, 52, згідно якого було виявлено та вилучено знаряддя вчинення злочину: рушницю для підводного полювання, а також куртку світлого кольору з плямами речовини бурого кольору;

-протоколом огляду місця події від 05.09.2019,, що проводився за адресою: м.Київ, провулок Лабораторний, 14/20, згідно якого у приміщенні Київської міської клінічної лікарні №17 було вилучено одяг, в який була одягнута потерпіла ОСОБА_9 , в момент вчинення відносно неї кримінального правопорушення, а саме: жіночу футболку зеленого кольору зі слідами речовини бурого кольору, штани сірого кольору, та металевий предмет гарпун, який було витягнуто хірургічним шляхом після оперативного втручання, з грудної клітини потерпілої ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка у своїх показаннях зазначила, що 04.09.2019 приблизно о 22:30год до будинку повернувся її колишній чоловік ОСОБА_4 , який перебував у стані алкогольного спіяніння. В подальшому між ОСОБА_4 та сином ОСОБА_11 виник словесний конфлікт, в результаті якого ОСОБА_11 не впустив ОСОБА_4 до будинку. В подальшому 05.09.2019 приблизно о 05:00год, коли ОСОБА_9 вийшла з будинку, та стала направлятися до місця роботи, їй назустріч став йти ОСОБА_4 , який тримаючи у своїх руках рушницю для підводного полювання, та нічого не пояснюючи, нажав на спусковий гачок, здійснивши постріл в грудну клітину ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , сина ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , який у своїх показаннях зазначив, що 04.09.2019 приблизно о 22:20год до будинку у стані алкогольного сп`яніння, повернувся його батько ОСОБА_4 . З даного приводу, між ОСОБА_11 та ОСОБА_4 виник словесний конфлікт, в результаті якого ОСОБА_11 не впустив свого батька до будинку. 05.09.2019 приблизно о 05:00 год ОСОБА_11 , знаходячись за місцем проживання, почув жіночі крики. Вибігши на вулицю, ОСОБА_11 побачив свого батька ОСОБА_4 , на якому лежала його матір ОСОБА_9 , в якої з правого плеча стирчав металевий гарпун, та з рани текла кров, та яка стала голосно кричати і просити допомоги. Поруч ОСОБА_11 помітив рушницю для підводного полювання;

-протоколом допиту свідка дружини ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка у своїх показаннях зазначила, що 04.09.2019 приблизно о 22:30 год знаходячись за місцем проживання, вона почула, як її чоловік ОСОБА_11 сварився зі своїм батьком ОСОБА_4 , який перебував у стані сп`яніння, і тому ОСОБА_11 не впустив батька додому;

-протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст.208 КПК України, підозрюваного у вчиненні злочину, згідно якого в останнього було вилучено речі зі слідами речовини бурого кольору, зовні схожі на кров, в які ОСОБА_4 був одягнутий в момент вчинення ним кримінального правопорушення, а саме: куртку камуфльовану зеленого кольору, куртку сірого кольору, джинси синього кольору, туфлі коричневого кольору, футболку сірого кольору;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який розповів про обставини вчинення ним кримінального правопорушення 05.09.2019 приблизно 05:00 год. за адресою: м. Київ, вул. Якова Качури, 52;

-протоколом проведеного слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , в ході проведення якого останній здійснив відтворення обстановки і обставин вчинення ним кримінального правопорушення;

-довідкою з Київської міської клінічної лікарні №17 (№1150 від 05.09.2019), згідно якої ОСОБА_9 встановлено діагноз: непроникаюче поранення грудної клітини справа з наявністю стороннього тіла;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

На підставі наведеного слідчий просив клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор вимоги даного клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказуючи, що стосовно підозрюваного існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: зазначив, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення;незаконно впливати на свідків та потерпілу; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учассників кримінального провадження, свідка ОСОБА_13 , дослідивши додані до клопотання матеріали та докази, дійшов наступних висновків.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Обираючи ОСОБА_4 запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується наданими до клопотання доказами, вважаючи їх належними і допустимими, тяжкість злочину та особу підозрюваного, який раніше не судимий, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, та враховуючи, що прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, вважає обрати міру запобіжного заходу у виді взяття під варту, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч 5 ст.194 КПК України.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, а також, що КПК України та практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Зважаючи на те, що злочин вчинено з із застосуванням насильства, слідчий суддя вважає не визначати розмір застави.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, внесеного в рамках кримінального правопорушення № 0006316 від 05.09.2019, задовольнити частково.
Обрати ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК Українизапобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою складає 30 днів та закінчується 04 жовтня 2019 року.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до ДУ МЮ «Київський слідчий ізолятор» .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Повний текст ухвали складено та проголошено 06.09.2019.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію цієї ухвали вручено _________ 2019 року

о «_____» год. «______» хв.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

Підозрюваний ___________ ОСОБА_4