Житомирський апеляційний суд
Справа №295/6108/18 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ч. 4 ст. 187 КК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

13 листопада 2019 року колегія суддів Судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря: ОСОБА_5

обвинуваченого: ОСОБА_6
захисника: ОСОБА_7 -огли
прокурорів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9

потерпілої: ОСОБА_10

представника потерпілої: ОСОБА_11

розглянула у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі заяву захисника ОСОБА_7 про відвід складу суду,-

в с т а н о в и л а:

Відповідно до порядку, який встановлений ст. 35 КПК України, визначений такий склад апеляційного суду для розгляду кримінального провадження № 0000082 за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_7 та обвинуваченого ОСОБА_6 : суддя-доповідач ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

В судовому засіданні захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 заявив відвід складу судової колегії.

В заяві вказав, що судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 діють упереджено, оскільки при прийнятті рішень по перегляду ухвал суду першої інстанції про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 свої рішення не обґрунтували, а також припустилися формулювань, які дають йому підстави вважати, що судді були переконанні про доведеність вини обвинуваченого.

Також, на його думку апеляційним судом порушено вимоги ст. 35 КПК України при автоматизованому розподілі справи щодо ОСОБА_6 , оскільки апеляційна скарга на вирок суду щодо ОСОБА_6 надійшла 07.10.19 року, а кримінальне провадження щодо ОСОБА_6 до суду апеляційної інстанції було направлено лише 09.10.19 року. Вказана справа надійшла до апеляційного суду 17.10.19 року та цього ж дня був здійснений автоматичний розподіл справи. Вважає, що реєстрацію було відстрочено з метою усунення від розподілу суддів ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

Заслухавши пояснення обвинуваченого та його захисника, які підтримали заяву про відвід складу суду, прокурорів, представника потерпілої, та потерпілу, які заперечували проти задоволення заяви про відвід, апеляційний суд дійшов до висновку щодо необхідності задоволення заяви.

Доводи захисника про порушення вимог закону, щодо автоматизованого розподілу справи щодо ОСОБА_6 є безпідставними та очевидно надуманими, оскільки вказана справа надійшла до суду апеляційної інстанції 17.10.19 року та в цей день, з дотриманням вимог ст. 35 КПК України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу в Житомирському апеляційному суді, без будь-якого втручання була розподілена відповідному складу суду.

На думку колегії суддів, не є перешкодою, для розгляду кримінального провадження в суді апеляційної інстанції розгляд цими суддями, ухвал суду першої інстанції про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, де суд не оцінює чи є підозра, чи обвинувачення обґрунтованими, а лише оцінює чи не зменшились та не з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Разом з тим, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення Конвенції щодо права особи на справедливий суд знайшли відображення у ст. 21 КПК України, згідно з якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження 15 серпня 2019 року суддя ОСОБА_2 у складі колегії приймав участь у розгляді апеляційної скарги адвоката ОСОБА_7 , який діяв в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 15 липня 2019 року про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_6 . Вказана апеляційна скарга була залишена без задоволення.

Судді ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , 01 червня 2019 року та 10 липня 2019 року приймали участь у розгляді апеляційних скарг адвоката ОСОБА_7 , який діяв в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвали Богунського районного суду м. Житомира про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 від 23 травня 2019 та про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 від 24 червня 2019 року. Вказані апеляційні скарги були залишені без задоволення.

Відповідно до висновків апеляційного суду, що викладені в ухвалах від 10 липня 2019 року та 15 серпня 2019 про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги суд вказав: «Фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому ОСОБА_6 умисного особливо тяжкого злочину, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу обвинуваченого, за наявності ризику переховуватися від суду (який продовжує існувати), вказують на обґрунтованість продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою останнього».

Зазначене твердження суду апеляційної інстанції було розцінено стороною захисту як висновок суду про те, що підставою для застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 стала підвищена суспільна небезпека особи обвинуваченого з огляду на інкриміноване йому умисне особливо тяжке кримінальне правопорушення, хоча вина ОСОБА_6 вироком суду не встановлена, чим порушено принцип презумпції невинуватості.

Враховуючи, що зазначені висновки суду, хоча і стосуються лише врахування судом при перевірці доцільності тримання під вартою обвинуваченому підвищеної суспільну небезпеки інкримінованого йому злочину, а не його особи, як помилково припускає захист, колегія суддів вважає, що враховуючи особисті переконання захисника та обвинуваченого у яких таке твердження створило враження про сформування у суддів думки про причетність ОСОБА_6 до злочину, які спростувати складно, колегія суддів задля уникнення будь-яких сумнівів щодо неупередженості суддів та дотримання права на справедливий суд вважає за необхідне задовольнити заяву про відвід.

Керуючись ст.ст. 376, 75, 81 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Задовольнити заяву захисника ОСОБА_7 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_6 направити на повторний автоматизований розподіл справ між суддями судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: