Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/3309/2019 Справа №641/6469/19
УХВАЛА
15 серпня 2019 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Слідчий СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на автомобіль зеленого кольору (КАМАЗ) з д.н.з. НОМЕР_1 у якому в кузові розташовано колоди лісу; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 ; ключ від транспортного засобу автомобіля КАМАЗ з д.н.з. НОМЕР_1 .
На місце зупинки автомобіля по приїзду СОГ був проведений огляд місця події слідчим Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 .
По приїзду СОГ Слобідського ВП слідчим ОСОБА_9 було складено протокол огляду місця події від 12.08.2019 р. та вилучено виявлене майно, для з`ясування законності набуття деревени.
В ході проведення огляду 12.08.2019 в період часу з 04:20 до 07:00 за адресою: м. Харків, пр.-т Г. Сталінграду 8/1, виявлено та вилучено наступне: автомобіль зеленого кольору (КАМАЗ) з д.н. НОМЕР_1 у якому в кузові розташовано колоди лісу; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 ; ключ від транспортного засобу автомобіля КАМАЗ з д.н.з. НОМЕР_1 .
В ході досудового розслідування не встановлено, законності набуття вказаних колод сосни, що дає підстави вважати, що вони були набуті незаконним шляхом, що виражається у незаконній порубці дерев і чагарників. При цьому кваліфікація таких дій за ст. 246 залежить від категорії захищеності лісу, а також інших об`єктів, де здійснюється порубка. Так, незаконна порубка у лісах, захисних та інших лісових насадженнях утворює склад цього злочину лише тоді, коли це заподіяло істотну шкоду. Водночас вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах є вже достатньою підставою для кваліфікації діяння за ст. 246 - істотна шкода у такому випадку не є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину. Тому для подальшого з`ясування місць набуття вказаних колод сосни, необхідно накласти арешт на виявлені колоди.
Слідчий в судове засідання з`явився, підтримав заявлене клопотання, повідомив суду, про те, що свідком ОСОБА_6 був наданий договір оренди Т/З «КАМАЗ» д.н.з НОМЕР_1 , але останній не долучив його до матеріалів справи, оскільки не проводив огляд договору оренди.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, вислухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов до наступного.
За п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У наданих органом досудового розслідування матеріалів справи відсутні будь-які докази (копія свідоцтва про реєстрацію Т/З, тощо) які підтверджують відомості щодо власника транспортного засобу КАМАЗ д.н.з. НОМЕР_1 з колодами лісу розташованого в ньому, а тому суд позбавлений можливості належним чином повідомити власника майна відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України про проведення слухання справи.
У матеріалах справи відсутній протокол допиту свідка ОСОБА_6 , посилання на допит якого міститься у клопотанні слідчого.
З наданих слідчому судді документів неможливо встановити власника автомобіля, лише зазначено прізвище « ОСОБА_5 », копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу не долучено до клопотання. Не ідентифіковано, не зазначено родових ознак «лісу кругляку», «колод лісу», а саме: об`єму, розміру, тощо, що позбавляє можливості слідчому судді вирішити питання про арешт цього майна, оскільки ухвала суду має носити конкретизований характер.
Всупереч вимогам передбачених ч. 2 ст. 171 КК України, у наданому клопотанні слідчого про арешт майна відсутній конкретизовано-визначений перелік і вид майна, що належить арештувати, відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання не надано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 170, 172, 173, 175, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1