У Х В А Л А
Іменем України

29 жовтня 2019 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання ст. слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0007771 від 27.10.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше судимого,

ВСТАНОВИВ:
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, Слідчим відділом Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0007771 від 27.10.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

В клопотанні слідчий зазначає, що 27 жовтня 2019 року приблизно о 14 год. 14 хв. ОСОБА_5 , знаходячись в палаті № 1211 КМКЛШМД по вул. Братиславській, 3 в м. Києві, побачив на тумбочці біля ліжка праворуч від входу мобільний телефон, в цей час ОСОБА_7 знаходився біля вікна та не звертав уваги на ОСОБА_5 , після чого у останнього виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 діючи умисно, з корисливих мотивів, підійшов до тумбочки, на якй знаходився мобільний телефон, та впевнившись, що за його злочинними діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, та його дії є таємними для оточуючих та потерпілого ОСОБА_7 , взяв мобільний телефон «Samsung Galaxy J5», вартістю 4600 грн., з сім-картками мобільних операторів «Лайфселл» НОМЕР_1 , «Водафон» НОМЕР_2 без залишку коштів на рахунках, в цей момент потерпілий ОСОБА_7 помітив відсутність свого мобільного телефону та озирнувшись побачив ОСОБА_5 , який в той час вибігав з приміщення палати.

В подальшому ОСОБА_5 , зрозумівши, що його злочинні дії направлені на повторне таємне викрадення чужого майна було викрито потерпілим, утримуючи при собі вказане майно, ігноруючи вимоги потерпілого повернути його майно, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а відкрито викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 4600 грн.

28 жовтня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення , переховуватись від органу досудового розслідування, суду, оскільки останній не має постійного місця роботи, не має сталих соціальних зв`язків, раніше судимий за вчинення корисливих злочинів.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Розгляд клопотання розпочато за минуванням трьох годин з моменту вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Вислухавши думки прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Прокурор при розгляді клопотання довів обставини, передбачені п.п. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.

Передбачених ст. 183 КПК України перешкод для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не має.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, який відноситься до тяжких злочинів. Підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, підозрюється у скоєнні нового умисного кримінального правопорушення маючи незняту та непогашену судимість, без визначеного роду занять, тобто наявні ризики того, що він зможе переховуватись від органу досудового розслідування, суду, вчиняти інші кримінальні правопрошення, при цьому судом враховано стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 , характер протиправних дій, мотиви, за яких підозрюваний вчинив дії, що ставляться йому у провину,

Одночасно судом враховується практика Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Вирішуючи це питання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, вбачається, що взяття особи, яка підозрюється у такому кримінальному правопорушенні під вартою необхідне для забезпечення охорони суспільних прав та інтересів.

Крім того, будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Обставини, зазначені захисником, не можуть бути підставою для відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, переховуватись від органів досудового розслідування, суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, вважаю за необхідне визначити заставу у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, суду, прокурора; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання.

Строк дії ухвали до 24 год. 00 хв. 25 грудня 2019 року.

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 38420 грн. (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок : Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві, , банк одержувача: Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, рахунок №2089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати на виклики до слідчого, до суду, прокурора;

-не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 25 грудня 2019 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя -