Справа № 991/603/19
Провадження1-кс/991/914/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги захисника ОСОБА_2 , подані в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 27.08.2019 про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Вищого антикорупційного суду звернувся захисник ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 , із зазначеною скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 27.08.2019 відносно посадових осіб Генеральної прокуратури України та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до змісту скарги вбачається, що захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_2 просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 27.08.2019 щодо можливого вчинення посадовими особами Генеральної прокуратури України кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.

Питання предметної підсудності Вищого антикорупційного суду врегульоване нормами ст. 33-1 КПК України.

Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

До підсудності Вищого антикорупційного суду частиною першою статті 33-1 КПК України віднесені кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

Злочин, передбачений ст. 364 КК України, належать до переліку злочинів, передбачених частиною першою статті 33-1 КПК України, і щодо нього наявна умова, вказана в пункті 1 частини п`ятої статті 216 КПК України.
Частиною 1 ст. 58 КПК України передбачено, що потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Відповідно до ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Встановлення будь-яких додаткових вимог, крім пред`явлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.

З матеріалів поданої скарги вбачається, що її подав адвокат ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_3 на підставі адвокатської угоди № Ч 24/5 від 24.05.2019 про надання правничої допомоги (копія) і ордеру на надання правової допомоги від 13.08.2019 (копія), свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (копія)

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (нова редакція), затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41, ордер повинен містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2019, справа № 9901/847/18, висловила правову позицію, яка зводиться до того, що в ордері адвоката на представництво особи повинна бути зазначена конкретна назва (найменування) того судового органу, в якому надається правова допомога клієнту, і докази повноважень адвоката повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії, а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд.
До матеріалів скарги додано копію ордеру адвоката ОСОБА_2 на надання правової допомоги, виданого на ім`я ОСОБА_3 , який не відповідає наведеним вище вимогам законодавства, оскільки графа «Назва органу, в якому надається правова допомога» не містить назви суду, в якому надається правова допомога, - Вищого антикорупційного суду. Так само і надана копія адвокатської угоди № Ч 24/5 про надання правничої допомоги, яка укладена між адвокатом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не містить відомостей про право адвоката здійснювати представництво інтересів клієнта у Вищому антикорупційному суді. В угоді не вказаний строк, до якого вона діє, або відомості про те, що вона безстрокова, і не визначене коло прав, свобод і інтересів ОСОБА_3 , щодо яких адвокат уповноважений здійснювати представництво.

Отже, до матеріалів скарги адвокат ОСОБА_2 не дододав документи, що підтверджують його повноваження у Вищому антикорупційному суді як представника ОСОБА_3 на участь у кримінальному провадженні, передбачені ст. 50, 58 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, слідчий суддя повертає скаргу, якщо скаргу подано особою, яка немає права подавати скаргу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись ст. 33-1, 216, 303, 304, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 27.08.2019 про вчинення кримінального правопорушення, повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали направити особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Роз`яснити особі, яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1