У Х В А Л А
Справа № 185/8830/19

Провадження № 1-кс/185/3530/19

20 листопада 2019 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області - ОСОБА_3 , клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Вербки, Павлоградського району, Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -
В С Т А Н О В И В :
Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, слідчий порушує питання про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України, ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001371 від 18 червня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України.
18 листопада 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України, а саме: у привласненні чужого майна, яке було ввірено особі.
18 листопада 2019 року о 16:25 годині підозрюваному вручено копію клопотання з доданими матеріалами.
На думку слідчого та прокурора відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді домашнього арешту, оскільки зібрані під час досудового розслідування факти в їх сукупності свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що застосування щодо підозрюваного іншого запобіжного заходу окрім як домашнього арешту, призведе до унеможливлення ризику, передбаченого п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливості переховуватись від органу досудового розслідування або суду, вчинення нового кримінального правопорушення, або продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.
Підозрюваний заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оспорював обґрунтованість підозри, та своєї провини у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України.
Його захисник висловив узгоджену позицію зі своїм підзахисним, наголошуючи на тому, що підозра про яку було повідомлено його підзахисному є необґрунтованою, що підтверджується викладеним в мотивувальній частині Ухвали Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2019 року у кримінальному провадженні № 0001371.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваної, яка не оспорювала обґрунтованості підозри та своєї причетності до вчинення зазначеного злочину, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та у сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Додані до клопотання слідчого докази, є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_5 щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

На виконання вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_5 встановлено, що останній вчинив кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до чотирьох років, що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення даного злочину. Слідчий суддя також враховує, що тривалий час (з липня до жовтня 2019 року) підозрюваний перебував за межами України, його було оголошено в розшук, на час розгляду клопотання ОСОБА_5 не має офіційного місця роботи, як постійного джерела прибутку,позитивно характеризується за місцем свого проживання, має на утриманні малолітню дитину, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою, що узгоджується з позицією, наведеною в рішенні ЄСПЛ у справі «Медвєдєв та інші проти Франції» (рішення ЄСПЛ від 29 березня 2010 року, § 76). Судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Отже, ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

Враховуючи встановлені вище обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 205 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-заборонити покидати приміщення будинку розташованого за адресою АДРЕСА_1 , в якому він проживає, в період з 22 годин 00 хвилин по 07 годин 00 хвилин;

- носити електронний засіб контролю.

В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Строк дії ухвали до 11 грудня 2019 року включно.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1