У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 183/6286/19

№ 1-кс/183/2354/19

04 жовтня 2019 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , за участю прокурора Новомосковської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчого СВ Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженецю м. Дніпропетровськ, громадянину України, з середньою освітою, не одруженому, не працюючому, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч.3 ст. 297 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04 жовтня 2019 року до Новомосковського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчого СВ Перещепинського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Новомосковської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 297 КК України, а саме в тому, що 02.10.2019 року приблизно о 22.00 годині, ОСОБА_6 , перебуваючи на території Голубівського кладовища 2-го загону, розташованого між вул. Центральна та вул. Цвіткова в с. Голубівка, Новомосковського району Дніпропетровської області, яке відповідно до ст.2 Закону України «Про поховання та похоронну справу» є місцем поховання, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, розуміючи, що своїми діями спричинить моральних страждань родичам померлих осіб, порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, нехтуючи громадською моральністю у сфері шанобливого ставлення до померлих - та місць їх поховання, а також честі і гідності померлих, керуючись хуліганським мотивом та демонструючи зневагу до місця поховання померлих, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з метою повалення надгробків, застосовуючи фізичну силу, штовхав обома руками споруди, бив ногами, тим самим зміщував центр ваги стели та повалив двадцять чотири пам`ятники на місцях поховання (могилах) померлих громадян, чим осквернив вказані могили та спричинив шкоду моральним засадам суспільства в частині поваги до померлих та місць їх поховання, що також призвело до моральних страждань родичів померлих осіб.

03.10.2019 року слідчим слідчого відділу Перещепинського ВП Новомосковського ВП були внесені відомості до ЄРДР за № 0000227, за фактом скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.297 КК України (а.п.5).

03.10.2019 року о 13.30 годині ОСОБА_6 , був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, і цього ж дня, тобто 03.10.2019 року йому було повідомлено про підозру у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.297 КК України (а.с. 26-27).

В даний час слідчий СВ Перещепинського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Новомосковської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , яке підтримав у судовому засіданні, мотивуючи тим, що по справі є достатньо підстав вважати підозру у вчинені кримінального правопорушення ОСОБА_6 обґрунтованою, дане кримінальне правопорушення віднесено до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 років.

При цьому, вважає, що наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, запобігти якому можливо лише застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пославшись на рішення ЄСПЛ, враховуючи значний суспільний резонанс та хуліганські мотиви злочину.

Прокурор підтримав заявлене слідчим клопотання та мотивував свою позицію наявністю ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, і вважав, що забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків можливо лише при застосуванні до нього найсуворішого запобіжного заходу, оскільки, на його думку, ОСОБА_6 , усвідомлюючи можливе покарання за вчинене, значний суспільний резонанс, та відповідальність перед 24 потерпілими дійсно може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Підозрюваний ОСОБА_6 , винуватим себе у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, зазначив, що щиро кається у скоєному та має намір своїми силами усунути наслідки скоєного, у зв`язку з чим просив не застосувати до нього найсуворіший запобіжний захід, і просив застосувати до нього домашній арешт.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, мотивуючи свою позицію тим що ризик передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України хоча і наявний, однак з урахуванням постійного місця мешкання у його підзахисного, родини, що свідчить, на його думку, про наявність міцних соціальних зв`язків, задовільної характеристики та бажання усунути спричинену шкоду, вважає достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, застосування домашнього арешту у нічний час.

Суд, дослідивши заявлене клопотання, вислухавши доводи слідчого, прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, вважає клопотання обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1ст.194 Кримінального процесуального кодексу України,під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
На виконання зазначених вимог закону в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 297 КК України, виходячи з наявних у слідства доказів, а саме: протоколу огляду місця події - території Голубівського кладовища 2- го загону; протоколів допитів потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколу допиту свідка ОСОБА_12 , протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_6 .

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , враховано вимоги статтей 3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою суд, бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищену суспільну небезпечність інкримінованого підозрюваному злочину; обґрунтованість доказів повідомленої підозри; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (пункт 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року, рішення "Лабіта проти Італії" від 06 квітня 2000 року).
Аналізуючи вищевикладене та враховуючи, що ОСОБА_6 хоча й є особою, що раніше не судима, має постійне місце мешкання, за яким задовільно характеризується, однак він не працює і не одружений, а тому в розумінні повнолітньої людини, сталих соціальних зв`язків не має і на даний час існує реальний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування або суду, докази отримані під час досудового розслідування, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тяжкості покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його винним, беручи до уваги зухвалість та характер вчиненого, а тому у суду наявні всі підстави для задоволення клопотання та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід, не зможе в повній мірі виправдати мету застосування запобіжного заходу та запобігти зазначеному ризику.
При цьому, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, враховуючи вимоги ч.4 ст.182 та ч. 4 ст. 202 КПК України.
При визначенні розміру застави, суд враховує обставини та тяжкість кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , дані про його особу, а також і те, що постійного місця роботи він не може, хоча і є працездатним, вважаю за необхідне визначити розмір застави у вигляді 50 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави, в сумі 100350 грн. (2007х50), саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання слідчого СВ Перещепинського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 погодженого із прокурором Новомосковської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 297 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 29 листопада 2019 року включно.

Встановити розмір застави ОСОБА_6 у вигляді 100350 гривень (ста тисяч триста п`ятдесят гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати за кожним викликом до слідчого або до суду, прокурора;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в цій ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали направити для виконання начальнику Державної установи "Дніпровська установа виконання покарань (№4)".

Ухвала підлягає оскарженню до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1