Справа №295/7499/19
У Х В А Л А

17.05.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальній справі 1-369/11 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з указаним клопотанням, в якому просить скасувати арешт квартири АДРЕСА_1 , накладений слідчим УМВС України в Житомирській області ОСОБА_5 05.04.2011 року.

Дослідивши зміст клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що у відкритті провадження необхідно відмовити з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Як убачається з матеріалів, доданих до клопотання, та згідно змісту клопотання у кримінальній справі 1-369/11 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 185 КК України Корольовським районним судом міста Житомира 28.10.2011 року ухвалено вирок, який 11.11.2011 року набрав законної сили. Постановою слідчого УМВС України в Житомирській області ОСОБА_5 05.04.2011 року накладено арешт на 1/4 частину квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 , про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єта від 17.04.2019 року.

Зі змісту ч. 1 ст. 174 КПК України випливає, що повноваження слідчого судді щодо розгляду та вирішення по суті клопотання про скасування арешту майна передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України на стадії досудового розслідування.

За таких обставин, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні не проводиться, що підтверджується ухваленням Корольовським районним судом міста Житомира вироку 28.10.2011 року, тому є неможливим вирішення по суті клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею поза межами досудового розслідування у кримінальному провадженні, через що у відкритті провадження необхідно відмовити.

Вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Саме до цього зводяться роз`яснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5. Такий висновок підтверджується правовою позицією Верховного Суду України, висловленою в постанові Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 15.05.2013 року у справі № 6-26цс13.

На підставі викладеного, керуючись ст. 174 КПК України, -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальній справі 1-369/11 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 185 КК України відмовити.

Роз`яснити заявнику, що для вирішення питання про скасування арешту майна він має право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів. У разі, якщо ухвала слідчого судді була постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1