У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

з участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні, в залі суду, матеріали кримінального провадження, відомості про яке 08.09.2015 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000275 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке 08.09.2015 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000275 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період 2011 І півріччя 2012 років, перебуваючи на посаді генерального директора головного державного спеціалізованого лісогосподарського агропромислового підприємства «Закарпатагроліс», неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, в порушення вимог п.п. 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. Положення про організацію та проведення аукціонів з продажу необробленої деревини, затвердженого наказом Державного комітету лісового господарства України від 19.02.2007 №42 «Щодо вдосконалення механізмів продажу необробленої деревини» погодженого Міністерством аграрної політики України, шляхом реалізації філіями лісопродукції без участі в аукціонах з продажу необробленої деревини на біржі та по цінам, які є меншими від цін, які склались на останніх аукціонах по відповідним періодам, завдав збитків Державному підприємству «Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств» на загальну суму 533 694 гривень 10 копійок, тобто на суму що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, що спричинило тяжкі наслідки.
За таких обставин, ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 , заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з закінченням строків давності та відмовити у визнанні цивільним позивачем ДП "ЗОУЛАГ" у зв`язку з відсутністю завданих збитків, оскільки у обвинувальному висновку та акті контрольно - ревізійної служби збитки завдані державним інтересам. Між сторонами наявна мирова угода, яка затверджена апеляційним судом Закарпатської обалсті, якою визнано відсутність взаємних претензій один до одного, тобто ОСОБА_5 і ДП «ЗОУЛАГ» в особі голови ліквідаційної комісії ОСОБА_6 . Також просить зняти арешт з його майна та скасувати запобіжний захід.

Прокурор в судовому засіданні щодо задоволення клопотання не заперечив, зазначив, що за наявності підстав передбачених чинним законодавством слід звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з закінченням строків давності.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав позицію обвинуваченого та просив суд задоволити подане клопотання, оскільки таке не виходить за межі передбачені вимогами КпКУ.

Суд, вислухавши думку прокурора, який не заперечив проти задоволення заявленого клопотання, думку обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного .

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених п.п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КпК України.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КпК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Частиною 4 ст.286 КпК України встановлено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Згідно з абз.1, 2 п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23.12.2005 року звільнення від кримінальної відповідальності - це відмова держави від застосування щодо особи, котра вчинила злочин, установлених законом обмежень певних прав і свобод шляхом закриття кримінальної справи, яке здійснює суд у випадках, передбачених КК України у порядку, встановленому КПК України. Закриття кримінальної справи зі звільненням від кримінальної відповідальності можливе лише в разі вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, та за наявності визначених у законі правових підстав, вичерпний перелік яких наведено у ч.1 ст.44 КК України, а саме: у випадках, передбачених цим Кодексом, а також на підставі закону України про амністію чи акта помилування.
Згідно п.3 ч.1 ст.49 КК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею злочину і до дня набрання вироком законної сили минуло п`ять років - у разі вчинення злочину середньої тяжкості.
У відповідності до вимог ч.3 ст. 12 КпК України злочином середньої тяжкості є злочин, за який передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.
Так, ч.2 ст. 367 КК України передбачає відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, якщо воно спричинило тяжкі наслідки, що карається позбавленням волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.
Як видно з абз.2 п.8 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23.12.2005 року, особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності за ст.49 КК України, якщо з дня вчинення нею злочину до набрання вироком законної сили минули певні строки давності і вона не ухилялася від слідства або суду та не вчинила нового злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого.
Таким чином, звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі закінчення строків давності є обов`язковим, тому суд, встановивши наявність усіх передбачених законом обставин, зобов`язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності на цій підставі незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.
З пред`явленого обвинувачення вбачається, що злочин вчинено в період період 2011 І півріччя 2012 років. Таким чином, з моменту вчинення злочину минуло понад 6 років.
З аналізу вищевказаних норм чинного законодавства випливає, що вчинене ОСОБА_5 кримінальне правопорушення є злочином середньої тяжкості, а відтак звільнення від кримінальної відповідальності можливе після закінчення строку у п`ять років.
Оскільки судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину строк притягнення до кримінальної відповідальності за який сплив, переривання перебігу давності не було, від слідства або суду обвинувачений не ухилявся, обчислення строків давності є правильним, обвинувачений не заперечував проти закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав і дав згоду на звільнення його від кримінальної відповідальності - клопотання про звільнення підлягає задоволенню, особа звільненню від кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження закриттю.
Водночас, слід зазначити, що закриття даного кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків давності та звільнення від кримінальної відповідальності в порядку ст.49 КК України не відноситься до реабілітуючих підстав.
Що стосується клопотання обвинуваченого, щодо відмови у визнанні цивільним позивачем ДП "ЗОУЛАГ" у зв`язку з відсутністю завданих збитків, оскільки у обвинувальному висновку та акті контрольно - ревізійної служби збитки завдані державним інтересам, суд приходить до наступного.

Державне підприємство «Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином, згідно прохальної частини якого просить суд стягнути з ОСОБА_5 суму завданої матеріальної шкоди в розмірі 553 694 грн. 10 коп.

Разом з тим, вирішення питання щодо розгляду цивільного позову за умов закриття кримінального провадження з наведених вище підстав не передбачено ст.129 КпК України.
Вказана позиція узгоджується з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином і стягнення безпідставно нажитого майна» від 31 березня 1989 року № 3 (зі змінами, внесеними постановами від 25 грудня 1992 року № 13 та 3 грудня 1997 року № 12), у якому вказано, що у разі закриття кримінальної справи з передбачених законом підстав цивільний позов не розглядається. Вимоги позивача про відшкодування матеріальної шкоди у цьому разі можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства.
Судом також встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.08.2015 року №308/9806/15-к, до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 7 мінімальних заробітних плат, тобто 8526,00 коп.

Звертаючись до суду з клопотанням про закриття провадження, ОСОБА_5 та його захисник просить скасувати запобіжний захід відносно обвинуваченого.

Рішення щодо запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_5 під час досудового розслідування, слід вирішити у порядку ст. 203 КпК України.
Процесуальні витрати, пов`язані з проведенням почеркознавчої експертизи (висновок №15/695 від 29.07.2014 року) в розмірі 594,84 гривень та з проведенням економічної експертизи (висновок №23/623 від 30.06.2015 року) в розмірі 17309,16 гривень віднести на рахунок держави.

Речові докази по справі - відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КпК України, суд одночасно з ухваленням рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.08.2015 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області накладено арешт на частини нежитлової будівлі, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 76,90 кв.м., загальною вартістю 170712 грн., відповідно до договору про поділ нерухомого майна посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського МНО від 18.10.2004 року ОСОБА_8 та частини квартири розташованої за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 47,60 кв.м., загальною вартістю 51849 грн., відповідно до договору купівлі продажу від 13.10.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського МНО ОСОБА_9 .

В зв`язку з тим, що провадження по даній кримінальній справі закінчується, суд вважає, що відпала потреба в подальшому застосуванні арешту на зазначене майно.

Керуючись ст. ст. 49 КК України, ст. ст. 284 ч. 2, 286, 288, 369, 372 КпК України,суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності - задовольнити.

ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 367 КК України на підставі ст. 49 КК України - звільнити у зв`язку із закінченням строків давності, а кримінальне провадження - закрити.

Цивільний позов Державного підприємства «Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств» до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином - залишити без розгляду.

Процесуальні витрати, пов`язані з проведенням почеркознавчої експертизи (висновок №15/695 від 29.07.2014 року) в розмірі 594,84 гривень та з проведенням економічної експертизи (висновок №23/623 від 30.06.2015 року) в розмірі 17309,16 гривень - віднести на рахунок держави.
Запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді застави до набрання ухвалою законної сили - скасувати, а грошову заставу в сумі 8 526,00 (вісім тисяч п`ятсот двадцять шість) грн. внесену 15.09.2015 року на рахунок ТУ ДСА України у Закарпатській області, р/р отримувача 0422, код отримувача 26213408, МФО отримувача 812016 - повернути заставодавцю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 від 09.09.2009 року, який знаходиться на зберіганні в ГУ ДМС України в Закарпатській області, згідно ухвали суду від 18.08.2015 року повернути громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Арешт накладений на майно згідно ухвали слідчого судді від 18.08.2015 року, а саме: частини нежитлової будівлі, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 76,90 кв.м., загальною вартістю 170712 грн., відповідно до договору про поділ нерухомого майна посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського МНО від 18.10.2004 року ОСОБА_8 та частини квартири розташованої за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 47,60 кв.м., загальною вартістю 51849 грн., відповідно до договору купівлі продажу від 13.10.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського МНО ОСОБА_9 скасувати.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Копію ухвали суду сторони кримінального провадження можуть отримати в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області в порядку, передбаченому ч. ч. 6, 7 ст.376 КпК України.

Суддя ОСОБА_1