Справа № 640/3093/19
н/п 1-кс/640/6516/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання слідчого СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000581 від 08.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -
в с т а н о в и в :
22.05.2019 слідчий СУ ГУ НП в Харківській області майор поліції ОСОБА_4 , звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області юристом 1 класу ОСОБА_5 , в якому просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відкритих на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: № НОМЕР_1 від 01.03.2019 у гривні, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 466,16 гривень; № 294671 від 24.05.2016 в ЄВРО, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 19,88 ЄВРО; № 4573 від 13.04.2016 в гривні, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 1860,36 гривень та рахунок Бонус-плюс № НОМЕР_2 , шляхом заборони використання та розпорядження грошовими коштами на вказаних рахунках. Розгляд клопотання про арешт майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України проводити без повідомлення ОСОБА_6 , з метою забезпечення арешту майна.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у період з листопада 2018 року по лютий 2019 року ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою в групі з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , знаходячись у м. Харкові, не бажаючи займатися законною трудовою діяльністю, переслідуючи мету наживи, під приводом надання послуг пов`язаних з розмитненням транспортних засобів, що ввезені на територію України з інших держав, шляхом обману та зловживання довірою заволоділи грошовими коштами громадян України в особливо великих розмірах, при наступних обставинах.

Так, у листопаді 2018 року ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою в групі з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , маючи злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, шляхом обману та зловживання довірою громадян, які потребують митно-брокерських послуг по розмитненню транспортних засобів, що ввезені на територію України з інших держав, заздалегідь не маючи намірів та можливості виконати вказані послуги, взяли в оренду житлове приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , та розповсюдили у невстановлений слідством спосіб інформацію про надання за вказаною адресою вищевказаних послуг за грошову винагороду.

Таким чином, у період з листопада 2018 року по лютий 2019 року за отриманням митно-брокерських послуг по розмитненню транспортних засобів, що ввезені на територію України з інших держав, за адресою: АДРЕСА_1 , звернулись громадяни, які будучи введеними в оману відносно дійсних намірів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , передавали останнім грошові кошти за отримання вказаних послуг, пов`язаних з розмитненням транспортних засобів, а саме: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , передав 1940 доларів США та 3700 гривень, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , передав 68600 гривень, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , передав 81200 гривень, ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , передав 1100 Євро та 21945 гривень, ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , передав 3500 Євро, ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , передав 56000 гривень, ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , передав 68800 гривень, ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , передав 50000 гривень, ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , передав 2400 доларів США, ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , передав 4300 Євро, ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , передав 2200 доларів США та 13400 гривень, ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , передав 2400 Євро, ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , передав 2100 доларів США, ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , передав 1800 доларів США та 5000 гривень, ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , передав 2000 доларів США, ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_17 , передав 50300 гривень, ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , передав 56000 гривень, ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_19 , передав 1700 Євро, ОСОБА_27 , ІНФОРМАЦІЯ_20 , передав 69200 гривень, ОСОБА_28 , ІНФОРМАЦІЯ_21 , передав 1500 доларів США, ОСОБА_29 . ІНФОРМАЦІЯ_22 , передав 1200 доларів США та 22000 гривень, ОСОБА_30 , ІНФОРМАЦІЯ_23 , передав 2200 доларів США, ОСОБА_31 , ІНФОРМАЦІЯ_24 , передав 2500 доларів США, ОСОБА_32 . ІНФОРМАЦІЯ_25 , передав 2400 доларів США, ОСОБА_33 , ІНФОРМАЦІЯ_26 , передав 3000 Євро, ОСОБА_34 , ІНФОРМАЦІЯ_27 , передав 1930 доларів США, ОСОБА_35 , ІНФОРМАЦІЯ_28 , передала 1264 доларів США, ОСОБА_36 , ІНФОРМАЦІЯ_29 , передав 72000 гривень, а всього передано грошових коштів на загальну суму 638 145 гривень, 25 434 доларів США та 16 000 Євро.

Слідчий зазначає, що заволодівши, таким чином, грошовими коштами вищевказаних громадян в особливо великому розмірі, ОСОБА_7 , за попередньою змовою в групі з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 не здійснив митно-брокерські послуги по розмитненню транспортних засобів, звернувши їх на свою користь, розпорядившись ними на власний розсуд, чим спричинив потерпілим матеріальну шкоду.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрому 09.02.2019 повідомлено про вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Слідчий вказує, що згідно відомостей отриманих від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (вх. № 872/27-19 від 18.03.2019), встановлено, що в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , відкрито наступні рахунки: № НОМЕР_1 від 01.03.2019 у гривні, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 466,16 гривень; № 294671 від 24.05.2016 в ЄВРО, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 19,88 ЄВРО; № 4573 від 13.04.2016 в гривні, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 1860,36 гривень та рахунок Бонус-плюс № НОМЕР_2 .

Орган досудового розслідування, посилаючись на ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 170, ч.ч. 5, 6, 10, 11 ст. 170 КПК України, просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відкритих на ім`я ОСОБА_6 , з метою забезпечення їх збереження для можливої конфіскації майна, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 190 України, а також з метою відшкодування шкоди, завданої наслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), шляхом заборони здійснення будь-яких транзакцій та інших операцій з даними грошовими коштами.

В судове засідання слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином. 24.05.2019 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про накладення арешту на майно без його участі, клопотання підтримує.
Оскільки сторона кримінального провадження, яка звернулась з клопотанням, довела наявність достатніх підстав вважати, що майно, яке не було тимчасово вилучене, власником може бути відчужене, з метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, дане клопотання розглядається слідчим суддею без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000581 від 08.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (а.с. 6).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, а решт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За змістом ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Згідно п.6 ч.2 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питанняпро арешт майна слідчий суддя повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
09.02.2019 о 10 год. 48 хв. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні криімнального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України (а.с.2-3).

У кримінальному провадженні № 0000581 від 08.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України потерпілі ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 подали цивільні позови (а.с.19-21).
Слідчим доведено, що на ім"я ОСОБА_6 в АТ КБ "Приватбанк" відкриті банківські рахунки № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_4 ; № НОМЕР_5 (а.с.6).

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя враховує можливість використання грошових коштівз метою конфіскації майна як виду покарання; цивільного позову у даному кримінальному провадженні, а також наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому частково задовольняє клопотання сторони обвинувачення про арешт майна.
Однак, не підлягає задоволенню клопотання в частині накладенні арешту на рахунок Бонус-плюс № НОМЕР_2 , оскільки на вказані грошові кошти (бонуси) неможливо звернути стягнення.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7,107, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000581 від 08.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відкритих на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: № НОМЕР_1 від 01.03.2019 у гривні, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 466,16 гривень; № 294671 від 24.05.2016 в ЄВРО, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 19,88 ЄВРО; № 4573 від 13.04.2016 в гривні, із залишком коштів станом на 09.04.2019 у сумі 1860,36 гривень, шляхом заборони використання та розпорядження грошовими коштами на вказаних рахунках, - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
У задоволенні іншої частини клопотання слідчого - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1