КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2019 року, Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача ОСОБА_1 , отримавши заяву адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про перегляд за виключними обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 14 березня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Вказаною ухвалою залишено без змін ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року, якою задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення у кримінальних провадженнях слідчого відділу управління з розслідування злочинів проти основ національної безпеки України, миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 та продовжено ОСОБА_3 , яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 109, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 109, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 28, ст. 112, ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 258-3, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, строк тримання під вартою до 15 лютого 2019 року, а апеляційні скарги захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , подані в інтересах ОСОБА_3 без задоволення.

30 липня 2019 року до Київського апеляційного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , в якій він просить поновити строк на подачу заяви за виключними обставинами, переглянути за виключними обставинами згадане рішення суду апеляційної інстанції та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

При цьому, адвокат як на підставу для перегляду судового рішення посилається на рішення Великої Палати Конституційного Суду України від 25 червня 2019 року у справі № 7-р/2019, яким визначено неконституційними положення п. 5 ст. 176 КПК України.

Перевіривши зміст поданої заяви та матеріали судового провадження, вважаю, що у відкритті провадження за заявою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про перегляд за виключними обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 14 березня 2019 року, слід відмовити, виходячи з наступного.
Для вирішення питання, які судові рішення можуть бути предметом перегляду за нововиявленими або виключними обставинами, Суд звертається до загальних принципів, що визначають кримінальний процес.

Частина перша статті 129 Конституції України передбачає, що судове рішення є обов`язковим для виконання. Стаття 8 КПК України встановлює, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини,

У численних рішеннях, зокрема, у рішенні у справі «Рябих проти Росії», Європейський суд з прав льодини зазначив, зокрема:

«Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване статтею 6 § 1 Конвенції, має тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, яка декларує верховенство права як спільну спадщину Договірних Держав. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає, серед іншого, щоб коли суди остаточно вирішили справу, їхні рішення не могли бути поставлені під сумнів.

Правова визначеність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності (finality) судового рішення. Цей принцип передбачає, що жоден учасник процесу не вправі вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення, лише з метою повторного або нового розгляду справи. Повноваження вищих судів на перегляд справи мають використовуватися для виправлення судових помилок чи порушень у відправленні правосуддя, але не для нового розгляду справи. Перегляд не може використовуватися як повторна апеляція і сама по собі можливість існування двох різних поглядів на справу не може бути підставою для перегляду. Відступ від цього принципу є виправданим лише у випадку, якщо зумовлений обставинами суттєвого та вагомого характеру» (пункти 51-52).
Системне тлумачення глави 34 КПК України у сукупності з наведеними вище положеннями призводить до висновку, що перегляд за нововиявленими або виключними обставинами є надзвичайним (екстраординарним) переглядом судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Таким чином, за нововиявленими або виключними обставинами можуть бути переглянуті лише судові рішення по суті кримінального обвинувачення, що набрали законної сили, у випадку, коли кримінальне провадження закінчено і рішення стали остаточними.

Вищевикладене підтверджується й висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 03 жовтня 2018 року (провадження № 51-828ск18) та 25 березня 2019 року (провадження 51-1427ск19).

З матеріалів судового провадження убачається, що ухвала Київського апеляційного суду від 14 березня 2019 року була постановлена на стадії досудового розслідування і не є остаточним рішенням, не віднесена до рішень, які можуть бути предметом перегляду за нововиявленими або виключними обставинами в порядку, передбаченому главою 34 КПК України.

Крім того, рішення Великої Палати Конституційного Суду України від 25 червня 2019 року у справі № 7-р/2019 набрало законної сили з часу його ухвалення.

За таких обставин, у відкритті провадження за заявою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про перегляд за виключними обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 14 березня 2019 року, слід відмовити.
На підставі вищевикладених обставин, керуючись ст. ст. 459, 460, 463, 464 КПК України, -
УХВАЛИЛА:

Відмовити у відкритті провадження за заявою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про перегляд за виключними обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 14 березня 2019 року.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надіслати адвокату ОСОБА_2 , разом із його заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя Київського апеляційного суду ОСОБА_1

Справа №11-о/824/10/2019 Категорія: ст.170 КПК УкраїниДоповідач: ОСОБА_1