Справа № 182/4057/19
Провадження № 1-кп/0182/816/2019
У Х В А Л А
Іменем України
30.07.2019 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 квітня 2019 року за №0001019 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, із повною середньою освітою, неодруженого, працюючого неофіційно, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 249 КК України,

з участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, із використанням ласт, маски, кисневих балонів з дихальним редуктором, та гідрокостюма для підводного плавання 16.04.2019 близько 14:00 год. прибув на берег 14 водосховища річки Базавлук (водойми загального користування, яка експлуатується у режимі товарного рибного господарства) навпроти рибоводного господарства ім. Богдана Хмельницького поблизу с. Шолохове Нікопольського району Дніпропетровської обл.

Де, ОСОБА_3 реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом із використанням заздалегідь заготовленого та принесеного з собою спорядження для підводного плавання, а саме, акваланга, який складається з двох скріплених між собою балонів, до яких прикріплений дихальний редуктор, гідрокостюму, однією парою ластів, маски, поясу із утяжувачами, полотняних рукавиць, та садка, у той же день, порушуючи положення про заборону лову риби, що передбачена Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 05.03.2019 № 31 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області» відповідно до якого: «Заборонити промислове, любительське рибальство з плавзасобів під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, у такі терміни: ... на водоймах, які експлуатуються в режимі спеціальних товарних рибних господарств в межах Апостолівського, Нікопольського, Томаківського районів Дніпропетровської області, з 10 квітня по 18 червня 2019 включно...» 16 квітня 2019 року, близько о 14.05 години, в порушення вимог чинного законодавства України, тобто не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, діючи умисно, в порушення ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України» затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України №19 від 15.02.1999 р. де сказано: «Забороняється лов водних живих ресурсів:... У водоймах риборозплідних і товарних рибних господарств;» а також в порушення ст. 4.5 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України» затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України №19 від 15.02.1999 р. де сказано: «Забороняється лов раків у нерестовий період, під час линьки і виношування ікри...» положення ст.4.6. Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року №19, в яких зазначено: «дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування раків, у кількості 30 штук» зайшов у воду та занурився на глибину, де на дні водосховища побачив раків.

Продовжуючи реалізовувати свій умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, ОСОБА_3 почав власноруч збирати раків та складати їх у заздалегідь підготовлений садок.

16 квітня 2019 року, близько о 15.00 годині, виловивши раків в кількості 332 одиниці, вартістю 25,5 гривень за одну одиницю, ОСОБА_3 вийшов на берег 14 водосховища річки Базавлук, поблизу с. Шолохове Нікопольського району Дніпропетровської області, де був виявлений співробітниками Державної екологічної інспекції в Дніпропетровській області.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, а саме вилученні з природного середовища - 14 водосховища річки Базавлук (водойми загального користування, яка експлуатується у режимі товарного рибного господарства) поблизу с. Шолохове Нікопольського району Дніпропетровської обл. - раків, тобто водних живих біоресурсів, ОСОБА_3 порушено вимоги чинного законодавства України, а саме ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України» затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України №19 від 15.02.1999 р. де сказано: «Забороняється лов водних живих ресурсів:... У водоймах риборозплідних і товарних рибних господарств;» а також в порушення ст. 4.5 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України» затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України №19 від 15.02.1999 р. де сказано: «Забороняється лов раків у нерестовий період, під час линьки і виношування ікри...» положення ст. 4.6. «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року №19, в яких зазначено: «дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування раків, у кількості 30 штук».

Згідно біологічного обґрунтування кількісних показників визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам Запорізького (Дніпровського) водосховища внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом (на період 2017-2019 рр.), розробленого Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук України, шкода, яка завдана іхтіофауні Дніпровського водосховища внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів може вважатися істотною, якщо загальний збиток перевищує 3672 грн.

Таким чином, відповідно висновку експерта №23/11.2/98 від 21.05.2019 та розрахунку суми збитків, що підтверджений у додатку до листа 3387973 від 22.04.2019 р. Державі в особі Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області своїми умисними діями ОСОБА_3 заподіяв істотну шкоду, розмір якої складає 8466 грн.

Умисні дії ОСОБА_3 , які виразились у незаконному зайняті рибним добувним промислом, які заподіяли істотну шкоду, кваліфіковані за ст. 249 ч. 1 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні свою провину визнав та пояснив, що він кілька років виловлював раків для продажу. Цього року брат допоміг його купити спорядження і він на початку року кілька разів вже здійснював вилов раків для продажу. Так, 16.04.2019р. він попросив друга, щоб останній привіз його на 14 спорудження водосховища в районі с. Шолохове разом із спорядженням: гідрокостюм в комплекті, акваланг з балонами, мочило для раків. Друг поїхав, а він протягом півтори години здійснив вилов раків у кількості 332 одиниці, які складав у мочило. На березі його затримали співробітники інспекції, які оглянули вилов, перерахували та в його присутності випустили раків у природне середовище. Тому, претензій матеріального характеру до нього ніхто не заявляв. Просив закрити провадження у справі та звільнити його від кримінальної відповідальності за дійовим каяттям, оскільки він повністю визнає свою провину, щиро покаявся, сприяв співробітникам поліції під час досудового розслідування кримінального провадження у викритті своїх дій і не заперечував проти застосування спеціальної конфіскації стосовно вилученого у нього спорядження призначеного для вилову раків.

Представник потерпілого ОСОБА_5 надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Нових доказів суду не надав та не оспорював докази зібрані під час досудового розслідування. Цивільний позов представником потерпілого не заявлений, оскільки матеріальна шкода відшкодована в повному обсязі.
Провину ОСОБА_3 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення доведено матеріалами кримінального провадження, які за згодою сторін, дослідженні судом.

Так, згідно протоколу огляду та вилучення (а.п.9-15 з фотознімками) місцем огляду є берегова смуга 14 водосховища річки Базавлук навпроти рибоводного господарства ім. Богдана Хмельницького поблизу с. Шолохове, Нікопольського району Дніпропетровської області. Об`єктом огляду є ласти чорні з синіми вставками, компенсатор жовтий з чорною шлангою, ремінь утяжувач, водолазна маска темно-зеленого кольору, гідрокостюм, рукавички полотняні, садок із полотняної сітки зеленого кольору, акваланг із двох кисневих балонів, які постановою слідчого від 16.04.2019 визнані речовими доказами. Крім того, були виявлені 332 живих рака, які випущенні до природного середовища. Згідно висновку судово-економічної експертизи №23/11.2/98 від 21.05.2019 (а.п.52-54) документально та арифметично підтверджується «розрахунок розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних живих ресурсів (раків). Складений 22.04.2019 від імені державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області ОСОБА_5 на підставі додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, на загальну суму 8466, 00 гривень.

За таких обставин очевидно, що дії ОСОБА_3 , які були умисними, мають правильну правову кваліфікацію за ч. 1 ст. 249 КК України як незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Згідно ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Прокурор в судовому засіданні з урахуванням того, що обвинуваченим відшкодована матеріальна шкода в повному обсязі, що випливає із заяви представника потерпілого, не заперечував проти закриття провадження у справі та звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Як встановлено судом, обвинувачений ОСОБА_3 вчинив злочин, який відповідно до ст. 12 КК України є злочином невеликої тяжкості. Обвинувачений раніше не судимий, вчинив злочин вперше, відшкодував завдану шкоду у повному обсязі, характеризується позитивно за місцем проживання. ОСОБА_3 повністю визнав свою вину, щиро розкаявся у вчиненні злочину, активно сприяв досудовому слідству, а саме, на досудовому слідстві і в суді повністю визнавав свою вину, давав правдиві покази, не намагався уникнути відповідальності. з урахуванням викладеного, є всі підстави вважати, що обвинувачений щиро розкаявся, матеріальних претензій до нього немає, виловлені ним раки випущені у природне середовище, внаслідок чого завдана шкода усунена повністю.

П. 3 Постанови № 12 Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» передбачає, що передбачене у ст. 45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Тому, заслухавши думку сторін кримінального провадження, зокрема прокурора, який не заперечував проти звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, враховуючи, що є всі підстави для звільнення обвинуваченого ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, заявлене клопотання підлягає задоволенню. Обвинувачений підлягає звільненню від кримінальної відповідальності, а справа щодо нього закриттю.

Відповідно до вимог ст.ст. 96-1, 96-2 КК України слід застосувати спеціальну конфіскацію, конфіскувавши в дохід держави спеціальне спорядження за допомогою якого було вчинено злочин обвинуваченим і яке визнане речовим доказом, а саме: ласти чорні з синіми вставками; компенсатор жовтий з чорним шлангом; ремінь утяжувач; водолазна маска темно-зелена; гідрокостюм, що складається зі штанів, кофти та шкарпеток; рукавички полотняні; садок із полотняної сітки, зеленого кольору, які зберігаються в камері схову речових доказів Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області та акваланг із двох кисневих балонів, що переданий на зберігання до Нижньодніпровської групи ЗНО Херсонської дільниці філіалу установи Державної Гідрографії.

Керуючись ст.ст. 45, 96-1,96-2 КК України, ст. 284, 372 КПК України,

У Х В А Л И В :

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.04.2019 року за №0001019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - закрити, звільнивши обвинуваченого ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Запобіжний захід стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 не обирався. Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувались.

Застосувати спеціальну конфіскацію іконфіскувати в дохід держави ласти чорні з синіми вставками; компенсатор жовтий з чорним шлангом; ремінь утяжувач; водолазна маска темно-зелена; гідрокостюм, що складається зі штанів, кофти та шкарпеток; перчатки тканеві; садок із тканевої сітки, зеленого кольору, які визнані речовими доказами і на які накладено арешт. відповідно до ухвали слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду від 26.04.2019р., які зберігаються в камері схову речових доказів Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, а також акваланг, що складається із двох скріплених між собою кисневих балонів, який визнаний речовим доказом, але на який не накладено арешт і який зберігається у Нижньодніпровській групі ЗНО Херсонської дільниці філіалу установи Державної Гідрографії.

Вилучені живі раки в кількості 332 шт. повернуті в природне середовище.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлений.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з дня її оголошення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Нікопольський міськрайонний суд.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1