Провадження № 1-кс/638/4769/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004387 від 30.10.2019 року за ч. 3 ст. 185 КК України відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Калинковичі, Гомельської області Республіки Білорусь, громадянина Республіки Білорусь, з вищою освітою, одруженого, офіційно в Україні не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого на території України;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
01 листопада 2019 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.10.2019 року приблизно о

18 год. 25 хв. ОСОБА_6 , перебував у приміщенні фітнес-клубу «Металіст», розташованого на третьому поверсі торгового центру «Антошка» за адресою :м. Харків, проспект Науки, буд. 9. Скориставшись тим, що адміністратора фітнес-клубу не було на своєму робочому місці, проник до приміщення чоловічої роздягальні вище вказаного фітнес-клубу.

У чоловічій роздягальні фітнес клубу він побачив комірку № 105, яка була замкнена. В цей момент у ОСОБА_6 раптово виник злочинний умисел направлений на таємне заволодіння чужим майном. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, діючи умисно ОСОБА_6 , вважаючи, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до вказаної комірки та шляхом пошкодження замку відкрив комірку, в якій зберігав свої особисті речі потерпілий ОСОБА_8 та викрав грошові кошти в сумі 3 800 гривень.

Після чого, ОСОБА_6 , з місця скоєння злочину зник, обернувши викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на свій розсуд, спричинивши тим самим потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду у сумі - 3800 грн. 00 коп.

Таким чином, своїми умисними і протиправними діями ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникнення у сховище.

Відомості про вказані факти 30.10.2019 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004387 за ч. 3 ст. 185 КК України.

31.10.2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

30.10.2019 року о 19 годині 00 хвилин злочинні дії ОСОБА_6 були припинені працівниками поліції, які на підставі ст. 208 КПК України затримали його за адресою: м. Харків, пр. Науки, 9.

Слідчим зазначено, що причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення - злочину підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 30.10.2019 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом пред`явлення особи для впізнання від 30.10.2019 року.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає, що у даному випадку мається існування ризику, передбаченого п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

- переховатись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_6 вчинив тяжке умисне кримінальне правопорушення проти власності та, усвідомлюючи міру покарання, буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінального покарання, яке передбачає позбавлення волі від 3 до 6 років,

- вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_6 , будучи засудженим за аналогічне кримінальне правопорушення на території іншої держави, на шлях виправлення та перевиховання не став та знову підозрюється у вчиненні умисний злочин проти власності.

У судовому засіданні прокурор та слідчій підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили його задовольнити з підстав існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжний захід, менш суворий, ніж тримання під вартою, або задовольнити клопотання з визначенням мінімальної суму застави.

Вислухавши думку прокурора, слідчого, адвоката та підозрюваного, дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Слідчий суддя також вважає встановленим існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків, однак, враховуючи їх реальне існування, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий на території України, наявні підстави вважати, що знаходячись на волі підозрюваний може продовжити злочинну діяльність, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, приймаючи до уваги невідворотність покарання, яке загрожує останньому за скоєння тяжкого кримінального правопорушення, а тому, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим та обирає для нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у таких межах: від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд вважає, що застава у межах, визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним, який підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, покладених на нього обов`язків і тому слідчий суддя, керуючись вимогами п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, визначає заставу у розмірі 50000 гривень.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Фактичні обставини інкримінованого підозрюваному умисного тяжкого злочину, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу обвинуваченого вказують на обґрунтованість заявленого клопотання.

З врахуванням викладеного вище, рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права й свободи підозрюваного, відповідає характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Враховуючи зазначені вище обставини, слідчий суддя також вважає, що застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить запобіганню ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.177,178,182,183,193,194,196,197, 205,206,372,395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Харківській установі виконання покарань № 27 строком не більше 60 (шістдесяти) днів до 19 години 00 хвилин 28 грудня 2019 року.
Відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосувати обраний запобіжний захід та рахувати строк з 19 години 00 хвилин 30 жовтня 2019 року.
Визначити суму застави у розмірі 50000 гривень, яку можливо внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок 6674, МФО 820172, , одержувач ТУ ДСА України в Харківській області, банк одержувач Державна казначейська служба України, призначення платежу запобіжний захід застава, № судового рішення та ПІБ особи, якою вноситься застава).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування по кримінальному провадженню свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі установи тимчасового тримання під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа установи тимчасового тримання під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Дзержинського районного суду м. Харкова.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити підозрюваному , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а ОСОБА_6 в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя

Копію ухвали отримав «____»_________2019 р. ___год.__хв. _____________________

ОСОБА_6