Справа № 215/446/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185, ч. 3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 06.01.2018 р., №0001259 від 17.07.2018 р., №0001462, №0001463 від 15.08.2018 р., №0001666 від 16.09.2018 р.,
ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 02.09.2019 р. обвинуваченому було продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою по 30.10.2019 р., включно.
Прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів у зв`язку з тим, що судовий розгляд призначено поза строком дії даного запобіжного заходу та на даний час підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому немає; ризик впливу на свідків, які ще недопитані судом, а також ризики переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення не змінилися та продовжують існувати.
Обвинувачений щодо продовження йому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував.
Захисник обвинувачуваного у судовому засіданні просила суд відмовити у клопотанні прокурора, посилаючись на ненадання ним письмового клопотання про продовження дії запобіжного заходу та недоведеності факту існування ризиків, які б обґрунтовували заявлене клопотання. Захисник вважає за доцільне застосувати до обвинуваченого запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою у виді домашнього арешту.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Згідно зі ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Суд при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, дійшов висновку, що існує ризик, передбачений п.5 ч. 1 ст.177 КПК України, який на даний час не зменшився та не змінився, що полягає у високій ймовірності обвинуваченим вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на обставини обвинувачення та кількість епізодів у кримінальному провадженні, в якому обвинувачується останній. Суд також враховує наявність даних про особу обвинуваченого, у якого відсутні місце роботи та джерела прибутку.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисних корисливих злочинів проти власності, за які передбачено покарання до 6 років позбавлення волі, він не працевлаштований, не одружений, відносно нього 27.07.2018 р. та 30.10.2018 р. до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу направлені обвинувальні акти за ч.3 ст. 185, ч. 3 ст.15 ч.3 ст. 185 КК України, що свідчить про те, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Також суд приймає до уваги, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України», при вирішенні питання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Приймаючи до уваги наявність ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст.177 КПК України, характер вчинених кримінальних правопорушень, відсутність відомостей про наявність тяжких захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений зможе вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Також суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, за яким передбачене покарання на строк від трьох до шести років позбавлення волі, що свідчить про наявність ризику переховування від суду, передбаченого п. 1 ч.1 статті 177 КПК України.

Крім того, при розгляді даного кримінального провадження до обвинуваченого в зв`язку з його неявкою у судове засідання неодноразово ухвалами суду застосувався примусовий привід, а саме: 10.04.2018 р., 02.05.2018 р., 27.08.2018 р., 18.09.2018 року. Зазначене свідчить, що обвинувачений може ухилятись від явки до суду.

Тому суд вважає за необхідне на час судового провадження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на максимальний строк шістдесят днів, тобто по 20.12.2019 року, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку.

Суд, керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення обвинуваченому ОСОБА_4 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 197, 199, 331 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів по 20 грудня 2019 р., включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у вигляді 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38 420 (тридцять вісім чотириста двадцять) гривень у національній грошовій одиниці.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду м. Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Київ, МФО 820172, рахунок 7442, призначення платежу: зазначити інформацію про ухвалу судді, якій обрав заставу, та прізвище, ім`я, по-батькові підозрюваного).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом терміну дії цієї ухвали.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки з моменту звільнення з під варти:
- не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання;
- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим, прокурором, судом;
- здати на зберігання слідчому, прокурору, суду свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд за кордон України.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначається терміном дії цієї ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
Визначити термін дії зазначених обов`язків протягом двох місяців з дня внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження для відома.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, з моменту вручення її копії, але підлягає негайному виконанню щодо застосування запобіжного заходу.

Суддя