Справа № 646/5102/16-к
№ провадження 1-кс/646/5692/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.11.19 року місто Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

захисника- ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові заяву ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000605 від 15.03.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 знаходиться кримінальне провадження №0000605 від 15.03.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України (справа № 646/5102/16-к, провадження № 1-кп/645/62/2019).

30.10.2019 року від ОСОБА_3 надійшла заява про відвід судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 від розгляду вказаного кримінального провадження, яка обґрунтована тим, що у обвинуваченого є сумні щодо неупередженості та об`єктивності судді. Так, ОСОБА_3 зазначає, що при розгляді кримінального провадження суддя відмовила йому у скасуванні експертизи та призначенні повторної та прийняла рішення про повторний допит експерта. Враховуючи, що, на думку ОСОБА_3 , суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 порушує його права, він просить суд відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду вищевказаного кримінального провадження.

В судому засіданні заявник підтримав подану заяву про відвід судді ОСОБА_5 з підстав викладених у заяві, просив суд її задовольнити та відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду вищевказаного кримінального провадження у зв`язку із втратою довіри до останньої.

Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_4 , підтримав заяву обвинуваченого про відвід судді ОСОБА_5 та просив суд її задовольнити. Захисник також просив взяти до уваги суд те, що прокурор ОСОБА_6 мав приватну бесіду в кабінеті судді ОСОБА_5 щодо розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , а органи прокуратури мають вплив на суддю ОСОБА_5 у зв`язку з перебуванням кримінального провадження відносно останньої з приводу притягнення учасників автомайдану до відповідальності. Крім того, під час розгляду кримінального провадження відносено ОСОБА_3 суддею приймаються неналежні докази в обґрунтування обвинувачення.

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 надала заяву про розгляд заяви про її відвід за її відсутності.

Прокурор у призначене судове засідання не з`явився про дату, місце та час судового засідання повідомлений належним чином.

Суд, розглянувши заяву ОСОБА_3 , заслухавши пояснення заявника та його захисника, приходить до наступного.

Положеннями ст. 75 КПК України передбачені вичерпні підстави щодо відводу судді.

Згідно зі ст.80 КПК України відвід має бути вмотивованим.

Обґрунтовуючи заяву про відвід судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 , заявник посилається на те, що в нього є сумніви щодо неупередженості судді ОСОБА_5 та її об`єктивності.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Положеннями статті 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції України та законів України, на засадах верховенства права.
Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд з прав людини підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи. У світлі прецедентної практики Суду об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Щодо тлумачення об`єктивної складової категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ прийняв низку рішень, в яких визнав порушенням Конвенції ситуації, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі (відповідача).

Таких обставин, які б перешкоджали брати участь у розгляді кримінального провадження суддею ОСОБА_5 не встановлено, а наведені в заяві про відвід доводи є необґрунтованими.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За приписами статей 126, 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя є незалежні та керуються верховенством права, вплив на них у будь-який спосіб забороняється.

Згідно з роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади", процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом (п.10). Відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Питання належності доказів та обґрунтованості обвинувачення вирішується за правилами ст. ст. 89, 366,368 КПК України в нарадчій кімнаті при ухваленні вироку, який наразі в кримінальному провадженні не ухвалено.

Доказів на підтвердження спілкування судді ОСОБА_5 з прокурор у кримінальному провадження ОСОБА_6 заявником та його представником не надано. Також в судовому засідання не надано доказів наявності кримінального провадження відносно судді ОСОБА_5 з приводу притягнення учасників автомайдану до відповідальності та наявності впливу на останню через це органами прокуратури.

Більше того, відповідно до положень статті 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.
Таким чином, презумпція невинуватості звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організації, до суспільної думки в цілому.
Враховуючи викладене, доводи ОСОБА_3 , викладені в заяві про відвід, не містять доказів, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді ОСОБА_5 , що передбачені нормами КПК України, а також доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді ОСОБА_5 при розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , тому заявлений судді ОСОБА_5 відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000605 від 15.03.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1