Справа № 215/5821/19
1-кс/215/1575/19
У Х В А Л А

Іменем України

04 жовтня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2

прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3

слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу, українця, громадянина України, освіта вища, працює механіком цеху ТОВ «Завод бурової техніки ДСД», не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
ВСТАНОВИВ:

Клопотання у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001543 від 02.10.2019 р. відповідає вимогам ст. ст. 176, 184 КПК України.

Суд, перевіривши матеріали клопотання, заслухавши учасників процесу, вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Прокурор і слідчий довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України, за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження небезпечного для життя в момент заподіяння та таке, що спричинило смерть потерпілого.

Так, 29.09.2019 року, приблизно о 19.30 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом зі своїм батьком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходилися у приміщенні квартири, за місцем їх спільного проживання, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_5 знаходився у спальній кімнаті вказаної квартири, де дивився телевізор, а ОСОБА_8 перебував у іншій спальній кімнаті, де відпочивав.
В цей час ОСОБА_5 перебуваючи у спальній кімнаті почув, що його батько наближається до зазначеної спальної кімнати, в наслідок чого він встав з ліжка та повернувся обличчям до коридору вказаної квартири, в наслідок чого побачив, що йому на зустріч йде його батько та в лівій руці тримає палицю від спинки стільця, а праву руку тримає за спиною, в наслідок чого ОСОБА_5 пішов до кухні вказаної квартири, щоб перевірити чи всі ножі знаходяться на своєму місці зберігання.
Знаходячись в кухні ОСОБА_5 перебував біля холодильника. В цей момент до кухні зайшов його батько та відразу наблизився до нього та палицею від спинки стільця наніс йому один удар в область лівої частини лобної ділянки голови. Внаслідок цього та на грунті раніше виниклих неприязних відносин у ОСОБА_5 виник прямий злочинний умисел, направлений на спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень.
Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 перебуваючи у вказаний час та місці почав наносити удари кулаком правої руки в область голови ОСОБА_8 , нанісши загалом не менше 5 ударів. Далі ОСОБА_5 діючи на досягнення свого злочинного умислу, за допомогою фізичної сили обох рук відштовхнув свого батька від себе, внаслідок чого останній спиною впав на рукомийник, розташований в кухні вказаної квартири.
Після цього, ОСОБА_5 перейшов до коридору, розташованого між кухнею та санвузлом вказаної квартири, де не втримав рівноваги та впав на підлогу. В цей момент ОСОБА_8 наблизився до свого сина, при цьому тримаючи палицю в руці. ОСОБА_5 розташувався на підлозі вказаного коридору в положенні лежачи на спині та діючи на досягнення єдиного злочинного наслідку, а саме спричинення тяжких тілесних ушкоджень своєму батьку, за допомогою обох ніг почав наносити удари в область грудної клітини та голови ОСОБА_8 , загалом нанісши не менше 5 ударів. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_9 не втримав рівноваги та впав на ОСОБА_5 , та вони розташувались таким чином, що ОСОБА_8 перебував в положенні лежачи на своєму синові. Далі ОСОБА_5 діючи на досягнення свого злочинного умислу, відібрав у ОСОБА_8 палицю від стільця та наніс не менше двох ударів в області верхньої частини його голови та не менше трьох ударів в область лівої сторони голови.
Після цього, ОСОБА_5 вважаючи свої дії достатніми для спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень, припинив наносити йому удари, після чого допоміг підвестись йому з підлоги та поклав його на ліжко.
02.10.2019 до Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області з лінії 102 надійшло повідомлення про те, що в квартирі за адресою АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який було направлено до КЗ «Криворізький міжрайонний відділ бюро СМЕ`ДОР». Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 1765 від 03.10.2019, виданого КЗ «Криворізький міжрайонний відділ бюро СМЕ`ДОР» причиною смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є множинні переломи ребер, закрита внутрішньочерепна травма, інші уточнені травми із залученням декількох ділянок тіла, напад із використанням тупого предмету.
Підозрюваний свою винуватість в обсязі пред`явленої підозри визнав частково, пояснив, що здійснював захист і причина смерті батька інша, заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просить обрати йому більш м`який запобідний захід.

Захисник прохала не обирати запобіжний захід у виді тримання під вартою, а обмежитись домашнім арештом, так як не надано жодних доказів, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тому підозрюваний самостійно зявлявся на виклик слідчого, характеризується судсідами, які є свідками у кримінальному провадженні, позитивно.

Прокурор і слідчий в судовому засіданні не довели, що стосовно підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Причетність ОСОБА_5 до скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України, у вчиненні якого йому пред`явлено підозру, об`єктивно підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання: витягом з ЄРДР, протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупа, слідчим експериментом, копією лікарського свідоцтва, речовими доказами.

Протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 лише підтверджується наявність неадекватної поведінки померлого ОСОБА_8 та характеризують підозрюваного позитивно.

У зв`язку з цим, 03.10.2019 р. о 19:00 годині ОСОБА_5 повідомлено про підозру відповідно до ст.ст. 276-278 КПК України.

Необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , який на даний час офіційно працевлаштований, підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 10 років позбавлення волі, обґрунтовується слідчим наявністю ризиків, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, чинити тиск на свідків, тобто може допустити настання ризику, передбаченого п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, є підставою застосування запобіжного заходу з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у ньому, вказавши на наявність ризику, передбаченого п.1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, вислухавши пояснення підозрюваного, який частково визнав свою вину у вчиненні інкримінованого злочину, пояснив, що має повнолітніх дітей, внуків, знаходиться в тривалих фактичних шлюбних стосунках, постійне місце роботи, тому просив не застосовувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою; захисника, який послалася на недоведеність зазначеного у клопотання ризику щодо переховування свого підзахисного від слідства та суду, та яка просила обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, суд приходить до наступного.
Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу в кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі і зазначені в даній нормі закону.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про можливість застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Так, у справі «Смирнов проти Росії» Європейський суд з прав людини наголосив, що особа, обвинувачена в скоєнні злочину, завжди повинна знаходитися на свободі, до закінчення розгляду справи, якщо Держава не зможе довести, що маються «умісні і достатні» причини взяти її під варту, і зокрема, коли є підстави вважати, що особа ухилятиметься від слідства та суду, перешкоджатиме встановленню істини у справі, або продовжить злочинну діяльність.
Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ «Клішин проти України» (№ 30671/04 від 23.02.2012 р.) підстави для тримання під ватою мають бути підтверджені фактами.
В пункті 85 Рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» (№ 40107/02 від 10.02.2011 р.) вказано, що тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Відповідно до п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Крім того, слід зазначити, що ст. 184 КПК України вимагає від сторони обвинувачення в клопотанні про застосування запобіжного заходу зазначити не лише наявні ризики, а також вказати обставини, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про їх наявність з посиланням на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу обґрунтовано лише зазначенням двох ризиків, передбаченого п.1,3 ч.1 ст. 177 КПК України: можливість переховуватися від слідства та суду, та можливість впливати на свідків.
Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.
Слідчий суддя, погоджуючись із наявністю такого вагомого ризику як те, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню, переховуватись від органів досудового слідства або суду, але щодо можливості впливати на свідків є сумніви, тому приходить до висновку, що слідчим та прокурором не доведено, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти даному ризику та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. У зв`язку з наведеним, врахувавши особу підозрюваного, який офіційно працевлаштований, має повнолітніх дітей та внуків, знаходиться у фактичних шлюбних стосунках, що підтверджується поясненнями свідка ОСОБА_14 що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, постійно проживає за місцем реєстрації, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню, із визначенням підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України.
Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 309, 310, 369-372, 375, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1). В період часу з 20:00 год. до 07:00 год. не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням робочого часу;

2). Не відлучатися за межі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3). Повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання.

Вказані обов`язки покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах двох місяців, тобто по 02.12.2019 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу про застосування домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 домашнього арешту покласти на Тернівський ВП КВП ГУНП у Дніпропетровській області та Криворізьку місцеву прокуратуру № 2.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської обдасті протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: