Провадження № 1-кп/638/667/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 грудня 2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
перекладача ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова кримінальне провадженню № 0001918 відносно:
ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гянджа Азербайджанської республіки, громадянина Азербайджану, з середньою освітою, який знаходиться в цивільному шлюбі, офіційно не працевлаштованого, не судимого, зі слів, який мешкав на території Харкова, винаймаючи житло, має у власної будинок та зареєстрований в АР Крим, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України, -

встановив:
В провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова знаходиться обвинувальний акт стосовно ОСОБА_8 , в судовому засіданні прокурор заявила клопотання про призначення відеоконференції з Оболонським районним судом міста Києва щодо допиту свідка ОСОБА_10 , який не може з`явитися до суду, так як мешкає АДРЕСА_1 , а також ОСОБА_11 , який не може з`явитися до суду, так як мешкає АДРЕСА_2 , та ОСОБА_12 , який не може з`явитися до суду, так як мешкає АДРЕСА_3 .

Обвинувачений заперечував проти вказаного клопотання та повідомив, що свідки можуть з`явитися до суду.

Захисник підтримав думку обвинуваченого та просила відмовити в задоволенні клопотання про проведення відеоконференції.

Колегія суддів, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до наступного.

З метою забезпечення оперативності судового провадження в розумний строк, колегія суддів вважає доцільним проведення дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції.
Відповідно до пункту чотири частини першої статті 336КПКУкраїни судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження.
Частиною 2 ст. 336КПК України передбачено, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.
Згідно ч.ч. 6, 9 ст. 336 КПК України, якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, тримається в установі виконання покарань, дії, передбачені ч.4 цієї статті, здійснюються службовою особою такої установи. Дистанційне судове провадження згідно з правилами цієї статті може здійснюватись в судах першої, апеляційної та касаційної інстанції, Верховному Суді України під час здійснення судового провадження з будь-яких питань, розгляд справ яких віднесено до компетенції суду.
Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги необхідність допиту свідка в режимі відеоконференції, з метою забезпечення оперативності судового провадження та розгляду справи у розумний строк, доцільним є проведення судового засідання з допиту свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у режимі відеоконференції за участю учасників кримінального провадження, з дотриманням вимог ст. 336 КПК України.
В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою. Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що строк запобіжного заходу ОСОБА_8 у виді тримання під вартою закінчується 08.12.2019 року, прокурор вказує на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_14 спробує переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, незаконно впливати на свідків, перешкоджатиме кримінальному провадженню, а саме ухилятиметься від забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просить продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_15 .
Обвинувачений заперечував проти вказаного клопотання.
Захисник заперечувала проти вказаного клопотання та зазначила, що ризики не існують, тому необхідно змінити запобіжний захід.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого та адвоката, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного.
Відповідно до положень ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст.176 цього Кодексу.
Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст.199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.
Згідно з вимогами ст.ст.197,199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений.
Під час розгляду клопотання колегією суддів встановлено, що ОСОБА_14 обвинувачується у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, що підтверджується долученими до клопотання матеріалами, сукупність яких є достатньою для продовження дії запобіжного заходу, оскільки ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду, враховуючи суворість можливого покарання, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином не зменшились.
При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу колегія суддів також враховує вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місті його постійного проживання у тому числі наявність у нього родини та утриманців, наявність у обвинуваченого постійного міста роботи, репутацію обвинуваченого, майновий стану обвинуваченого, наявність чи відсутність судимостей у обвинуваченого, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися раніше, розмір майнової шкоди у завданні якої обвинувачується особа, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовується відповідні обставини.

Беручи до уваги те, що обвинувачений може переховуватись від органів судового розслідування та незаконно впливати на свідків, потерпілих вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Колегія суддів також вважає встановленим існування ризиків передбачених п.1, п. 3, п.5. ч.1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування; незаконний вплив на потерпілих, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, натомість вважає відсутнім доведеність ризику, передбаченого п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України - перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, так як прокурором не доведено в який саме спосіб обвинувачений за цим пунктом може вплинути та перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст. 7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Під час розгляду клопотання колегією суддів вивчена можливість щодо не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Однак, враховуючи існування ризиків, передбачених п.1. п.3 п.5. ч.1 ст. 177 КПК України та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується, ті обставини, що обвинувачений ОСОБА_8 хоча і має місце мешкання на території України, проте офіційно не працює, може переховуватися від суду, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе, а тому, колегія суддів продовжує для ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вказаний висновок ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про не зменшення заявлених ризиків та виправдовують тримання особи під вартою. Вказані ризики- є реальними та триваючими, вони виключають можливість заміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а альтернативні запобіжні заходи не забезпечать достатній рівень гарантій належної процесуальної поведінки обвинуваченого

Відповідно до п. 1ч. 4 ст. 183 КПК України застава не визначається у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрози його застосування. Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає за недоцільне визначення застави у вищевказаному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.331,369 КПК України, колегія суддів,

постановила:
Клопотання прокурора по кримінальному провадженню № 0001918 про продовження строку тримання під вартою - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується в скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України на 60 (шістдесят) днів до 03 лютого 2020 року, включно.
Клопотання прокурора по кримінальному провадженню № 0001918 - задовольнити.
Копію ухвали надіслати до Оболонського районного суду міста Києва для виконання та забезпечення судового провадження за участю свідка ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає АДРЕСА_1 , а також ОСОБА_11 , мешкає АДРЕСА_2 , та ОСОБА_12 , мешкає АДРЕСА_3 у режимі відеоконференції.
Виконання ухвали суду в частині забезпечення відеозв`язку Оболонського районного суду м. Києва з Дзержинським районним судом м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Перемоги, буд. 52 В об 12.30 годині 28 січня 2020 року, із обов`язковою участю свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 доручити керівнику апарату Оболонського районного суду м. Києва.
Виконання ухвали суду в частині забезпечення відеозв`язку Дзержинського районного суду м. Харкова, за адресою: м. Харків, пр. Перемоги, буд. 52 В з Оболонським районним судом м. Києва об 12.30 годині 28 січня 2020 року для проведення судового засідання по вказаному кримінальному провадженню доручити секретарю судового засідання ОСОБА_4 , поклавши контроль на в.о.керівника апарату суду ОСОБА_16 .
Доручити Оболонському районному суду м. Києва забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участю свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку.
Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені КПК України.
Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції повинні фіксуватися за допомогою технічних засобів відеозапису.
Про день, час та місце проведення судового засідання повідомити учасників судового провадження.
Копію ухвали негайно направити для виконання, до Оболонського районного суду м. Києва, що розташований за адресою: 02105, м. Київ, вул. Маршала Тимошенка 2-Є , для виконання.
Ухвала в частині проведення судового засідання в режимі відеоконференції - остаточна та оскарженню не підлягає, ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена в порядку глави 18 КПК України.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3