печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за скаргою захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000400,-

В С Т А Н О В И В:

09.07.2019 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000400.

У судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
З огляду на це, слідчий суддя вважає за можливе розглянути вказану скаргу у відсутність захисника на підставі ст. 26 КПК України та у відсутність представника органу досудового розслідування в порядку ч. 3 ст. 306 КПК України.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданої ним скарги, адвокат ОСОБА_3 не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Виходячи з вищевикладеного, а також з принципів змагальності і диспозитивності кримінального провадження, визначених ст. ст. 7, 22, 26 КПК України, відповідно до яких сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а слідчий суддя в кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, зважаючи на те, що заявник, не з`явився в судове засідання, не направив на адресу суду клопотання про відкладення розгляду чи розгляд скарги у відсутність заявника, тим самим не підтримав вимоги скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга задоволенню не підлягає.
При цьому відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 138, 303-307, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000400 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1