Справа № 716/1399/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2019 року м.Заставна

Слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчої ОСОБА_4
захисника підозрюваного ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого з ОВС відділу СУ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чернівці, мешканця АДРЕСА_1 , по національності українець, громадянин України, з середньою освітою, одружений, не працює, на утриманні малолітніх дітей не має, раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 28.07.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000218, за ознаками складу злочину передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , яке погоджене належним чином, звернулася старший слідчий з ОВС відділу СУ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 .
В обґрунтування поданого клопотання посилається на те, що 28.07.2019 біля 14:50 години, ОСОБА_6 , знаходячись на території власного господарства в АДРЕСА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час словесного конфлікту із своїм сином ОСОБА_7 , діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи кримінально каране значення своїх дій, завдав ножове поранення в ділянку проекції 5 ребра справа поперек хребтової лінії ОСОБА_7 , внаслідок чого останній від отриманого тілесного ушкодження, під час надання йому медичної допомоги помер.
Так, пунктом 1.5. Наказу МОЗ №6 від 17.01.1995 «Про правила судово- медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» (далі Наказу), зазначено, що Кримінальним Кодексом України розрізняють тілесні ушкодження трьох ступенів: тяжке, середньої тяжкості та легке.
Відповідно до п. 2.1.1. Наказу зазначено ознаки тяжкого тілесного ушкодження, зокрема:
а) небезпека для життя;
б) втрата будь-якого органа або втрата органом його функцій.
Також, п. 2.1.2. Наказу, встановлено, що небезпечними для життя є ушкодження, що в момент заподіяння (завдання) чи в клінічному перебігу через різні проміжки часу спричиняють загрозливі для життя явища (див. п.2.1.3.о) і котрі без надання медичної допомоги, за звичайним своїм перебігом, закінчуються чи можуть закінчитися смертю. Запобігання смерті, що обумовлене наданням медичної допомоги, не повинно братися до уваги при оцінюванні загрози для життя таких ушкоджень. Загрозливий для життя стан, який розвивається в клінічному перебігу ушкоджень, незалежно від проміжку часу, що минув після його заподіяння, повинен перебувати з ним у прямому причинно-наслідковому зв`язку.
Зокрема, згідно п. 2.1.3. Наказу, до ушкоджень, що небезпечні для життя, належать:
и) закриті ушкодження грудних, поперекових і крижових сегментів спинного мозку, котрі супроводжувались тяжким спінальним шоком чи порушенням функцій тазових органів.
28.07.2019 відомості про вказану подію були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

28.07.2019 о 15 год. 20 хв. ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

29.07.2019 о 15 год. 07 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

30.07.2019 року Заставнівським районним судом Чернівецької області стосовно підозрюваного ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 26.09.2019.
20.09.2019 року керівником Кіцманської місцевої прокуратури строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, а саме до 29.10.2019.
У ході досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) дій. На даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих та процесуальних дій. Проведення вказаних процесуальних та слідчих дій унеможливлює закінчення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні у двохмісячний строк.
В обґрунтування продовження строку тримання під вартою підозрюваного орган досудового розслідування також покладає наявність обставин, які свідчать про те, що ризики не зменшились, оскільки підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення), незаконно впливати на потерпілу (яка є його дружиною) та свідків у цьому ж кримінальному провадженні (останні є його односельчанами), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання слідчої. Вказав, що його дії були спровоковані поведінкою потерпілого. Також зазначив, що жалкує з приводу вчиненого. Просив обрати йому домашній арешт.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою. Зазначив, що з підозрюваним проведено всі необхідні слідчі дії, він співпрацює з органом досудового розслідування, вказані слідчою ризики не доведені.
Прокурор клопотання підтримав у повному обсязі та просить його задовольнити.
Заслухавши думку прокурора та слідчої, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими орган досудового розслідування обґрунтовує свої доводи, суд дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать також і про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не повинен перевищувати шістдесяти днів.
Вивчивши клопотання із долученими до нього додатками та заслухавши сторін кримінального провадження слідчий суддя встановив наступне:
Відомості про вказане кримінальне правопорушення 28.07.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
В межах даного кримінального провадження ОСОБА_6 був затриманий о 15 год. 20 хв. 28.07.2019 року, наступного дня йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КПК України.
Зі змісту додатків долучених до клопотання, вбачається, що наявні достатні дані, що поза розумним сумнівом свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, останній сам в судовому засіданні підтвердив обставини викладені в підозрі, а тому підозра повідомлена ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України є обґрунтованою.
Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 184, 199 КПК України.
Ухвалою слідчого судді від 30.07.2019 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, до 26 вересня 2019 року 15-20 години.
Постановою керівника Кіцманської місцевої прокуратури 20 вересня 2019 року винесено постанову про продовження строку досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження до 29.10.2019 року.
Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або зявилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов?язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Суд враховує наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України та оцінює сукупність обставин, передбачених в ст.178 КПК України, а саме, бере до уваги, що, наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, що ОСОБА_6 може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу, яка є його дружиною, та свідків. Оцінка даним ризикам вже дана слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу та недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слідчим суддею враховані наступні обставини, а саме: те, що наявні вагомі докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, те, що в разі визнання останнього винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КПК України йому буде призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, те, що він вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння, не має міцних соціальних зв`язків, що в сукупності вказує на наявність ризиків такої неправомірної поведінки підозрюваного як переховування від органів досудового розслідування та суду, так і можливість вчиняти незаконний вплив на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні. На момент розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою вищезазначені обставини не змінилися.
З урахуванням думки сторін кримінального провадження, а також, вбачаючи ризики, викладені в ст.178 КПК України, та з урахуванням вимог п. 4 ч.2 ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід, обраний підозрюваному ОСОБА_6 на досудовому розслідуванні, а саме - тримання під вартою.
Крім того, слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено той факт, що на сьогоднішній день є об?єктивні обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Оскільки кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 вчинено із застосуванням насильства відносно потерпілого, то суд вважає, що у даному кримінальному провадженні визначати розмір застави не потрібно.
Керуючись ст.ст. 177, 194 ч.1, 199, 350, 369-372 КПК України, слідчий суддя -,

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого з ОВС відділу СУ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 задовольнити.
Запобіжний захід обраний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю АДРЕСА_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» продовжити в межах строку досудового розслідування, а саме до 24-00 години 29.10.2019 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ярослав СТРІЛЕЦЬ