Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/3870/19
Провадження № 1-кс/644/1250/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2019 року
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
заявника - ОСОБА_3 ,
представника заявника - адвоката ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.02.2019 року в рамках матеріалів кримінального провадження № 0000113 від 06.08.2018 року, -
ВСТАНОВИВ:
20.05.2019 року до Орджонікідзевського районного суду м. Харків надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту, накладеного на квартиру АДРЕСА_1 ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.02.2019 року в рамках матеріалів кримінального провадження № 0000113 від 06.08.2018 року.
В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що впровадженні органу досудового розслідування відділення СВ Індустріального ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000113 від 06.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України. ОСОБА_3 не є фігурантом даного кримінального провадження, а проходить у ньому лише як свідок. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.02.2019 року задоволено клопотання начальника СВ Індустріального ВП ГУ НП в Харківській області про накладання арешту на двокімнатну квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) власником якої на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом є ОСОБА_3 . Заявниквважає, що відпали об`єктивні підстави збереження вищезгаданого арешту, оскільки про розгляд клопотання про арешт його майна ОСОБА_3 не був належним чином повідомлений, що унеможливило подання відповідних заперечень. З матеріалів кримінального провадження не вбачається, що відносно майна свідка, на яке було накладено арешт, існує сукупність підстав чи обґрунтованих підозр, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудлґеного, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, матеріали кримінального провадження не містять доказів того, що існує потреба у застосуванні арешту майна свідка, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що слідством встановлено вичерпне коло осіб, причетних до злочинної діяльності, проведено необхідні слідчі дії, для притягнення останніх до відповідальності. Як свідчать матеріали справи, відносно ОСОБА_3 кримінальне провадження не порущувалося, відомостей щодо скоєння останнім кримінального правопорущеиня матеріали справи не містять, останньому у встановленому законом порядку не повідомлялося про підозру, жодного обвинувального акту, відносно нього не складалося.

Заявник вважає, що збереження вищезгаданого арешту на належну йому на праві власності квартиру звужує його конституційні права, а також порушує його право на володіння, користування та розпорядження його майном. Так, зокрема, збереження вищезгаданого арешту заважає заявнику продати власну квартиру, дах над квартирою постійно протікає, що унеможливлює проведення внутрішнього ремонту. Заявник бажає її продати та придбати квартиру на середньому поверсі та меншої площі, оскільки за дану квартиру приходять досить значні рахунки за комунальні платежі.

ОСОБА_3 в судовому засіданні просив задовольнити клопотання та скасувати арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить йому на праві власності, оскільки він не знав про існування арешту його квартири, на даний час він має намір продати дану квартиру, жодних злочинів щодо нього не скоювалось, отже квартира не є речовим доказом, і існування арешту не дає йому можливості розпорядитись власним майном. Також ОСОБА_3 пояснив, що під час його допиту у якості свідка він не давав пояснень стосовно того, що його виселили з квартири певні особи, слідчий не правильно його зрозуміла, адже він пояснював що він не мешкав періодично у спірній квартирі щоб не заважати покупцям її оглядати, протокол допиту він підписав не прочитавши його уважно. Крім того ОСОБА_3 наполягав, що його клопотання та пояснення на даний час є добровільними і ніхто не примушує його давати саме такі пояснення в суді.
Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання про скасування арешту, просив його задовольнити та також пояснив, що будь-яких об`єктивних підстав для арешту квартири ОСОБА_3 на даний час у слідства не має.
Прокурор в судовому засіданні пояснив, що Індустріальним ВП ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000113 від 06.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Зазначив, що всі необхідні слідчі дії до теперішнього часу не проведені, кримінальне провадження не закрито, а продовжується розслідування, проте, оскільки ОСОБА_3 є лише свідком по даному кримінальному провадженню і на даний час наполягає на скасуванні арешту його квартири, то прокурор не заперечує проти заявленого клопотання та вважає що на даний час немає підстав для продовження арешту квартири.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши надані докази, матеріали у кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000113 від 06.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, встановив, що Індустріальним відділом поліції ГУ НП в Харківській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні за № 0000113 від 06.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Слідчим суддею оглянуто матеріали кримінального провадження № 0000113, внесені до ЕРДР за заявою ОСОБА_6 стосовно вчинення стосовно нього шахрайських дій під час наміру придбати квартиру за адресою: АДРЕСА_3 . Під час допиту потерпілого ним було надано свідчення, що йому показували квартири, які продаються, в тому числі квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Також за даним кримінальним провадженням було допитано в якості свідка ОСОБА_3 , який надав свідчення, що він мав намір продати квартиру, за вищевказаною адресою, що належить йому на праві власності в порядку спадкування. Для цього він надав знайомим документи стосовно квартири, але надалі відомості стосовно продажу йому невідомі, сам він жив деякий час в с.Ліпці, куди його відвіз ОСОБА_7 , потім повернувся до себе у квартиру, а потім, коли стали приходити покупці на огляд квартири, ОСОБА_8 сказав, щоб ОСОБА_3 віддав йому ключі від квартири і мешкав на вулиці. Документи на квартиру залишились у ОСОБА_7 .
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районнного суду м.Харкова від 14.02.2019р. було задоволено клопотання начальника відділу СВ Індустріального ВП ГУНП в Харківській області та накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Як передбачено ч. 1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно статті 1 протоколу 1 Європейської конвенції з прав людини кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 22.02.1994р. (справа «Раймондо проти Італії», № скарги 12954/87) зазначив що приписи про накладення арешту носили обмежений характер.
На даний час не має жодних підстав вважати, що квартира АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 є речовим доказом за вищезазначеним кримінальним провадженням та не має жодних правових підстав для продовження арешту даної квартири.
Керуючись ст.ст.131,132,170,174 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.02.2019 року в рамках матеріалів кримінального провадження № 0000113 від 06.08.2018 року - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 14.02.2019р. на двокімнатну квартиру загальною площею 44,4 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ( реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) власником якої є ОСОБА_3 .
Копію ухвали негайно після її проголошення вручити учасникам процесу та слідчому.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1