Провадження1-кс/991/2283/19
У Х В А Л А
26 листопада 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000499 від 25.05.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання, подане адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000499 від 25.05.2018, про скасування арешту майна.
В обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000499 від 25.05.2018, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України. Під час досудового розслідування на підставі клопотання начальника відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 , ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва накладено арешт на майно, яке на праві приватної власності належить ОСОБА_5 . Ухвала обґрунтована тим, що накладання арешту на майно необхідно з метою забезпечення в майбутньому можливого судового рішення в частині конфіскації майна ОСОБА_7 . Адвокат вважає ухвалу незаконною та такою, що суперечить нормам законодавства України. Просить розглянути клопотання та скасувати ухвалу, якою накладено арешт на майно ОСОБА_5 .
На підтвердження права власності на майно адвокат надав витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , згідно якого право власності зареєстровано за ОСОБА_5 .
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, прохав задовольнити в повному обсязі. Пояснення надав аналогічні його тексту.
У судове засідання прокурор не з`явився. Про час та місце судового засідання повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив, заперечення на клопотання адвоката не надав.
Детектив ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання адвоката. Пояснив, що ним здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000499 від 25.05.2018, за фактом одержання службовими особами Полтавської обласної державної адміністрації неправомірної вигоди в особливо великому розмірі, тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. ст. 364 КК України. На причетність до скоєння вказаного злочину перевіряється перший заступник голови Полтавської ОДА ОСОБА_7 . Також пояснив, що накладення арешту на майно було вимушеною підставою, через ризики відчуження ОСОБА_7 належного йому майна. Так, після ухваленого рішення 01 березня 2019 року, ОСОБА_7 подарував належну йому квартиру площею 260,6 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_2 своїй матері ОСОБА_5 .
Розглянувши клопотання адвоката та додані до нього матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Як вбачається із матеріалів клопотання, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000499 від 25.05.2018, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України. Про підозру нікому не повідомлялося. Також згідно з доданими до клопотання матеріалами вбачається, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва накладено арешт на нерухоме майно, яке на праві приватної власності на час розгляду клопотання про скасування арешту майна належить ОСОБА_5 .
Так, з приводу конфіскації майна, як виду покарання, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що така конфіскація передбачена нормами чинного законодавства у відношенні підозрюваного, обвинуваченого або засудженого. Як встановлено під час судового засідання, власником речей, на які було накладено арешт був ОСОБА_7 , який подарував квартиру ОСОБА_5 вже після ухвали Солом?янського районного суду м. Києва про накладення арешту на квартиру.
Проте на час розгляду клопотання, детективом не надано підтвердження того, що ОСОБА_7 повідомлено підозру станом на час розгляду клопотання про скасування арешту майна. Відомості про кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР 25 травня 2018 року. З часу внесення відомотсей до ЄРДР, ОСОБА_7 або ОСОБА_5 не повідомлено про підозру. Отже правова підстава для накладення арешту на майно ОСОБА_5 , з метою конфіскації майна відсутня на час розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 .
Керуючись ст.ст. 27, 107, 170, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000499 від 25.05.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт майна, яке належить ОСОБА_5 , накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01.03.2019 (провадження № 1-кс/760/3682/19, справа № 760/6190/19) на:
- квартиру площею 260,6 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1