Справа № 629/2688/19
Провадження № 1-кс/629/796/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2019 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000856 від 12.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України,-

в с т а н о в и в:

Слідчий Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, в якому просив накласти арешт на 10 риболовних сіток довжиною по 65 метрів кожна; один риболовний підхват; насос (жабка) для надування гумового човна; гумовий човен темно - зеленого кольору (КАІЛВКІ НОМЕР_1 ); одне весло від човна; легковий автомобіль ВАЗ 2115, зеленого кольору, д.н. НОМЕР_2 ; карась срібний в кількості 1 штука; судак в кількості 5 штук; щука в кількості 1 штука; рак в кількості 1 штука.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 12.06.2019 року до чергової частини Лозівського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від заступника начальника сектору превенції, про те, що ОСОБА_4 , знаходячись на водоймищі в смт. Краснопавлівка, Лозівського району, Харківської області, за допомогою сітей займався незаконним рибним промислом. В ході огляду місця події від 12.06.2019 року у гр. ОСОБА_4 було виявлено та вилучено: 10 риболовних сіток довжиною по 65 метрів кожна; один риболовний підхват; насос (жабка) для надування гумового човна; гумовий човен темно - зеленого кольору (КАІЛВКІ К 240Т); одне весло від човна; легковий автомобіль ВАЗ 2115, зеленого кольору, д.н. НОМЕР_2 ; карась срібний в кількості 1 штука; судак в кількості 5 штук; щука в кількості 1 штука; рак в кількості 1 штука. В ході опитування ОСОБА_4 пояснив, що 11.06.2019 року близько 19:00 він на своєму автомобілі ВАЗ 2115 зеленого кольору, д.н. НОМЕР_2 , приїхав на Краснопавлівське водосховище з метою встановлення риболовних сіток в кількості 10 штук. Приблизно о 20:00 ОСОБА_4 на своєму надувному гумовому човні закінчив встановлювати сітку та до 02:00 знаходився в своєму автомобілі, після чого поплив знімати сітки. Близько 03:30 він забрав всі сітки та повернувся до берегу, де знаходились працівники поліції, які в присутності понятих вилучили його майно за допомогою якого він ловив рибу. Крім цього ОСОБА_4 пояснив, що він спіймав: карась срібний в кількості 1 штука; судака в кількості 5 штук; щука в кількості 1 штука та одного рака.

Вислухавши міркування слідчого, який підтримав клопотання, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий суддя бере до уваги, що виникає необхідність враховувати й кількісні параметри небезпечності правопорушення того чи іншого виду, які належать категорії «ступінь суспільної небезпечності». Ознаки, які різко змінюють ступінь суспільної небезпечності правопорушення в бік його підвищення, закладаються в диспозиції кримінально-правової норми, що визначає тим самим конкретний вид правопорушення, як злочин. Наведене має принципове значення для відмежування злочину, передбаченого ст. 248 КК України, від суміжного правопорушення (ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення), адже незаконне полювання може бути адміністративним правопорушенням або кримінальним злочином залежно від характеру самої дії або від обставин, в яких вона вчиняється.
Диспозиція частини 1 ст. 249 КК України передбачає незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
Санкція частини 1 ст. 249 КК України передбачає штраф від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до трьох років.
Пленум Верховного суду України своєю Постановою від 10 грудня 2004 р. № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» роз`яснив, що вирішуючи питання про те, чи є шкода істотною (ч. 1 ст. 244, ст. 246, ч. 1 ст. 248, ч. 1 ст. 249 КК ( 2341-14 ), суди повинні враховувати не тільки кількісні та вартісні критерії, а й інші обставини, що мають значення для вирішення цього питання. Відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК ( 2341-14 ), настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП ( 80731-10 ).
Зважаючи на викладене, слідчий суддя не вбачає правових підстав у відповідності до ст. 170 КПК України для задоволення клопотання слідчого про арешт майна.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України,-

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000856 від 12.06.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1