Справа № 206/1037/19
Провадження № 1-кс/206/264/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.02.2019 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про призначення судово-технічної експертизи документів,-
18.02.2019 слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про призначення судово-технічної експертизи документів.
Слідчий, який подав клопотання, був повідомлений про місце та час його розгляду, проте, у судове засідання не з`явився, вказані обставини не перешкоджають розгляду клопотання.
Вивчивши матеріали зазначеного клопотання, доходжу висновку про необхідність повернути його слідчому з наступних підстав.
У відповідності до ч. 1, 2 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.
До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
За змістом ч. 4 ст. 244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
Об`єктивна сторона ч. 1 ст. 190 КК України полягає у заволодінні чужим майном або придбанні права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).
Зловживання довірою це вид обману, що полягає у використанні винним довірливих відносин з потерпілим, заснованих на родинних, службових відносинах, знайомстві, інших цивільно-правових відносинах.
Статтею 199 КК України передбачено виготовлення, зберігання, придбання, перевезення, пересилання, ввезення в Україну з метою використання при продажу товарів, збуту або збут підроблених грошей, державних цінних паперів, білетів державної лотереї, марок акцизного податку чи голографічних захисних елементів.
Відповідно до ч. 3 ст. 216 КПК України, якщо під час розслідування зазначених злочинів будуть встановлені злочини, передбачені статтями 192, 199, 200, 222, 222-1, 358, 366 Кримінального кодексу України, вчинені особою, щодо якої здійснюється досудове розслідування, або іншою особою, якщо вони пов`язані із злочинами, вчиненими особою, щодо якої здійснюється досудове розслідування, вони розслідуються слідчими органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства.
Проаналізувавши зміст поданого клопотання, а також, матеріалів, які були подані в його обґрунтування, слідчим суддею встановлено, що з короткого викладу обставин кримінального правопорушення не вбачається об`єктивна сторона злочину передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, проте вбачається об`єктивна сторона злочину передбаченого ст. 199 КК України, що в свою чергу ставить під сумнів правильність попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення, а в діях слідчого вбачається завідомо неправильна правова кваліфікація кримінального правопорушення з метою визначення підслідності за слідчими органами Національної поліції, також слідчим у клопотанні не зазначено виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання, тим самим не доведено необхідність проведення вищезазначеної експертизи, що в свою чергу є підставою для повернення його особі, яка його подала.
Також, не з`ясованим залишається той факт, як у потерпілого з невстановленою особою могли виникнути довірливі відносини, які в свою чергу засновуються на родинних, службових відносинах, знайомстві, інших цивільно-правових відносинах.
Відповідно до положень ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Положення ст. 26 КПК України наголошують на тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є таким, що підлягає поверненню згідно п. 3 ч. 2 ст. 244 та ч. 4 ст. 244 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 244 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про призначення судово-технічної експертизи документів повернути слідчому.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1