Справа № 646/797/19
№ провадження 1-кс/646/1016/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.02.19року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349 від «06» лютого 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого, ч.1 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 06.02.2019 близько 16:10 год., невстановлена особа, перебуваючи у маршрутці на ділянці від пр. Гагаріна до вул. Харківської, 69, шляхом вільного доступу, викрала гаманець ОСОБА_4 , спричинивши останньому матеріальну шкоду. У подальшому в ході проведення комплексу оперативних та слідчих дій встановлено, що вищеописане кримінальне правопорушення могла вчинити особа на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 у якого протоколом огляду від 06.02.2019 року вилучено наступні речі належні потерпілому: гаманець чорного кольору ТМ «Prensity» всередині якого знаходяться грошові кошти в сумі 300 гривень номіналом ( 1 купюра 100 гривень, 1 купюра 200 гривень), копія паспорту на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , картка «ПриватБанк» темно синього кольору № НОМЕР_1 , картка жовтого кольору «Скарбничка» та картка Харківського метрополітену, які згідно постанови від 07.02.2019 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженню. Слідчий зазначає, що на даний час в органів досудового розслідування виникла необхідність у збереженні речових доказів з метою подальшого проведення судово-товарознавчих експертиз для встановлення розміру завданих збитків потерпілому.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подав заяву в якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.
Судом вживались заходи для забезпечення явки в судове засідання представника власника тимчасово вилученого майна, однак він в судове засідання не з`явився.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
В провадженні СВ Основ`янського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349 від «06» лютого 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого, ч.1 ст.185 КК України.

Доводи клопотання підтверджуються протоколом огляду від 06.02.2019 року. Постановою слідчого від 07.02.2019 року гаманець чорного кольору ТМ «Prensity» всередині якого знаходяться грошові кошти в сумі 300 гривень номіналом ( 1 купюра 100 гривень, 1 купюра 200 гривень), копія паспорту на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , картка «ПриватБанк» темно синього кольору № НОМЕР_1 , картка жовтого кольору «Скарбничка» та картка Харківського метрополітену було визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.ч.5,7 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349 від «06» лютого 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого, ч.1 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: гаманець чорного кольору ТМ «Prensity» всередині якого знаходяться грошові кошти в сумі 300 гривень номіналом ( 1 купюра 100 гривень, 1 купюра 200 гривень), копія паспорту на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , картка «ПриватБанк» темно синього кольору № НОМЕР_1 , картка жовтого кольору «Скарбничка» та картка Харківського метрополітену, які належать потерпілому ОСОБА_4 , вилучених протоколом огляду від 06.02.2019 за адресою: м. Харків, вул. Привокзальна, 5 шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування майном, будь яким особам до моменту закінчення судового розгляду.

Визначити потерпілого ОСОБА_4 відповідальним зберігачем тимчасово арештованого майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1