Справа № 202/2529/19
Провадження № 1-кс/202/4225/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

11 квітня 2019 року місто Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, який має загальну середню освіту, неодружений, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулася в рамках кримінального провадження № 0000606 від 09.04.2019 року з вищевказаним клопотання, в якому посилається на те, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою, з метою заволодінням чужим майном 08 квітня 2019 року приблизно о 21 годині 30 хвилин прибули на вулицю Льоні Голікова у м. Дніпрі, де біля приміщення гаражу, розташованого на території домоволодіння АДРЕСА_2 , наблизилися до ОСОБА_9 та почали застосовувати до нього фізичне насильство у вигляді нанесення тілесних ушкоджень в область грудної клітини, поваливши його з ніг. Після чого, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_4 заволоділи мобільним телефоном марки «Xiаomi» в корпусі чорного кольору та ключами від автомобіля «DAEWOO SENS» державний номер НОМЕР_1 , що знаходилися при ньому, продовживши наносити тілесні ушкодження руками та ногами по тулубу і голові ОСОБА_9 . Далі, ОСОБА_7 , продовжуючи реалізовувати спільний єдиний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, тримаючи в руках предмет чорного кольору, зовні схожий на пістолет, шляхом вільного доступу зайшов до приміщення гаражу, що розташований на території домоволодіння АДРЕСА_2 , де знаходились ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , та, наставивши в бік останніх предмет, схожий на пістолет, висунув вимогу залишатися у приміщенні гаражу. Після чого, співучасники злочину ОСОБА_8 та ОСОБА_4 заштовхнули до приміщення вищевказаного гаражу ОСОБА_9 . Далі ОСОБА_7 , продовжуючи тримати у руці предмет чорного кольору, зовні схожий на пістолет, погрожуючи його застосуванням, висунув вимогу ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 віддати мобільні телефони, що їм належать. У свою чергу, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , сприймаючи погрозу застосування зброї як реальну, передали свої мобільні телефони марки «Xiаomi Redmi 4x» та «Homtom» ОСОБА_7 . Після цього, співучасники злочину ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , доводячи свій єдиний злочинний умисел до кінця, нанесли ще декілька ударів ОСОБА_9 по голові та тулубу, а ОСОБА_7 забрав його гаманець, у якому, в тому числі, знаходилися документи на автомобіль «DAEWOO SENS» державний номер НОМЕР_1 , після чого заволоділи вказаним автомобілем, залишивши місце скоєння злочину.

9 квітня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 підтверджуються протоколом огляду автомобіля, показаннями потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , показаннями свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , протоколами пред`явлення осіб для впізнання.

Слідчий вказує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, не працює, не має постійного доходу та стійких соціальних зв`язків.

Отже, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків шляхом вмовляння або залякування з метою схиляння останніх до дачі неправдивих показань, продовжити свою злочинну діяльність.

Таким чином, застосування більш м`якого запобіжного заходу до нього не зможе запобігти вищевказаним ризикам.

За цих підстав слідчий просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення застави.
Заслухавши у судовому засіданні прокурора, який клопотання підтримав, підозрюваного, який заперечував проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, позицію захисника, який вважав підозру необґрунтованою, слідчі дії проведеними з порушенням КПК, а ризики, на які посилається слідчий та прокурор, недоведеними, у зв`язку з чим просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або визначити розмір застави, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, 9 квітня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК України, які відносяться до особливо тяжкого та тяжкого злочинів відповідно.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні даних кримінальних правопорушень підтверджується протоколами допитів потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , протоколами допитів свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , протоколами пред`явлення осіб для впізнання, під час яких потерпілі вказали на ОСОБА_4 як особу, яка вчинила злочин.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена в п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Так, на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу, оскільки відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" (п. 55 Рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.
Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого та тяжкого злочинів, ніде не працює, не має постійного джерела доходу, а також з огляду на характер інкримінованого правопорушення може незаконно впливати на потерпілих та свідків з метою вплинути на їх показання, які його викривають.
При вирішенні питання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про його особу, зокрема відсутність у нього місця роботи та постійного джерела доходу, та вважає, що застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки та запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки при застосуванні до нього альтернативного запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, він буде мати можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на потерпілих та свідків, оскільки не буде обмежений у комунікації.
З урахуванням наведеного, клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Відповідно до частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Приймаючи до уваги, що злочин, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із застосуванням насильства, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення підозрюваному застави у цьому кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 187, частиною 2 статті 289 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, тобто до 6 червня 2019 року включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 рахувати з моменту його затримання 8 квітня 2019 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1