печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 жовтня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «Будфін Груп» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29 червня 2017 року у справі № 757/36877/17-к в рамках кримінального провадження № 0000517, -

В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло клопотання, подане в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29 червня 2017 року на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку ТОВ «Будфін Груп» () № НОМЕР_1 відкритому в КРД АТ «Райффайзен Банк Аваль» (м. Київ, МФО 322904).

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ст. 170 КПК України, також посилається на те, що кошти, на рахунку який арештовано, не є речовим доказом, а рахунок не відповідає критеріям визначеними ст. 98 КПК України. Слідчим не було надано доказів, що майно, на яке накладено арешт, є предметом кримінального правопорушення, здобуте в результаті вчинення кримінального правопорушення та те, що товариство має ознаки фіктивності, а тому при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна. Крім того вказує, що жодній посадовій особі вказаного товариства органом досудового слідства не повідомлялось про підозру у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення. Також арешт грошових коштів може негативно вплинути на господарську діяльність зазначеного підприємства, а також на можливість сплати ним обов`язкових платежів.

В судове засідання особа, яка звернулась із клопотанням не з`явилась, повідомлялась належним чином, надавши до суду заяву у якій клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, просив його задовольнити.

Представник прокуратури міста Києва, повідомлений про час та місце розгляду клопотання у відповідності до ст. 135 КПК України в судове засідання не з`явився, що у відповідності до приписів ст. 174 КПК України не створює процесуальних перешкод у формі неможливості розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступних висновків.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що прокуратурою міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000517 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29 червня 2017 року клопотання слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , задоволено та накладено арешт, зокрема на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Будфін Груп» () № НОМЕР_1 відкритий в КРД АТ «Райффайзен Банк Аваль» (м. Київ, МФО 322904).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Поруч з тим, п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно із ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Зокрема, згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2017, арешт було накладено, оскільки ТОВ «Будфін Груп» () набуло грошові кошти кримінально-протиправним шляхом та грошові кошти на його рахунку є речовими доказами.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Проте, під час розгляду вказаного клопотання про скасування арешту майна, прокурором не надано суду допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів що вказують про прямий, або опосередкований зв`язок посадових та інших осіб, які вчинили кримінальне правопорушення з товариствами у відношенні яких здійснюється досудове розслідування, а також відсутні підстави відповідальності цього товариства за незаконні дії третіх осіб.

Крім того, прокурором не доведено, що грошові кошти були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто їх відповідність критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Також слід зазначити, що відповідно до абз. 2 п. 2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276 - 279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Згідно доводів клопотання, на даний час ТОВ «Будфін Груп» () або їх посадові особи немають жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні №0000517, що не спростовано органом досудового розслідування.

Відповідно до ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Прокурором та слідчим не доведено необхідності застосування такого ступеню обмеження прав та свобод юридичної особи, який є співмірним з метою кримінального провадження. Також арешт грошових коштів може негативно вплинути на господарську діяльність зазначеного підприємства, а також на можливість сплати ним обов`язкових платежів.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що наданими матеріалами доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба та наявні підстави для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2017 на рахунок в межах кримінального провадження №0000517, зокрема на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Будфін Груп» () № НОМЕР_1 відкритий в КРД АТ «Райффайзен Банк Аваль» (м. Київ, МФО 322904), а тому вважає, що клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170, 171, 172, 173, 174, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29 червня 2017 року на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку ТОВ «Будфін Груп» () № НОМЕР_1 відкритому в КРД АТ «Райффайзен Банк Аваль» (м. Київ, МФО 322904).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1