Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2018 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 ,
про арешт майна у кримінальному провадженні №0004959 від 17.11.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , як прокурор у кримінальному провадженні, звернувся з клопотанням в якому просить накласти арешт на земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :85:317:005, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000, загальною площею 1,8038 га., до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні. Просить розглянути дане клопотання без участі власника, оскільки існує загроза відчуження майна.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчим відділом Подільського управління поліції ГУНП в м. Києві знаходиться матеріали кримінального провадження №0004959 від 17.11.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. В ході проведення досудового розслідування встановлено, що що невстановленими особами на підставі підробленого судового рішення та акту зареєстровано право власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: м. Київ, вул. Електриків, 20-а, кадастровий номер: :85:317:005, загальною площею 1,8038 га., за ТОВ «БУДСІТІ ІНВЕСТ», . Досудовим розслідуванням встановлено, що злочинні дії невстановлених осіб прямо спрямовані на незаконне заволодіння вищевказаного об`єкту нерухомого майна та права на його розпорядження та незастосування арешту майна призведе до його відчуження.

Слідчий реалізував своє право на участь в судовому засіданні, подавши заяву, в якій просить розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити в повному обсязі по підставах, наведених в клопотанні.

З урахуванням положень ч.2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання у відсутності власника майна, з метою забезпечення унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.
Слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції України в м.Києві проводиться досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190ч.4КК України (№ з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004959 від 17.11.2017 р.), за фактом того, що 11.10.2017 року невстановлені особи надали державному реєстратору завідомо підроблений державний акт на право власності на земельну ділянку від 2008 року. На підставі даного акту право власності на земельну ділянку за адресою: м. Київ, вул. Електриків, 20а, яка знаходиться на паві постійного користування у ГБК «Водник» , зареєстровано на підставну особу. Внаслідок вказаний дій ГБК «Водник» спричинено шкоду у великому розмрі.

На час розгляду клопотання повідомлення про підозру щодо конкретних осіб, якими скоєно кримінальне правопорушення, за даним кримінальним провадженням в порядку ст.ст.276-279 КПК України не складалося.

Злочин, передбачений ст.190 ч.4 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

Приписами ст.170 ч.1 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного (обвинуваченого, засудженого), третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

Як вбачається з наданих документів, у органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що вищевказана земельна ділянка є об*єктом кримінального правопорушення, досудове розслідування якого в межах даного кримінального провадження проводиться СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві. Таким чином, є достатні підстави вважати, що вищевказані вилучені предмети містять доказову базу, яка може встановити причетність осіб до вчинення кримінального правопорушення, а відтак вони відповідають критеріям, передбаченим ч. 1 ст. 98 КПК України.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві від 30.11.2017 р. вищевказана земельна ділянка визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.
Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу/відчуження, знищення, приховання/ на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Враховуючи те, що під час досудового розслідування було встановлено, що злочинні дії невстановлених слідством осіб були спрямовані на незаконне (шляхом вчинення шахрайських дій) заволодіння вищевказаною земельною ділянкою, оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно може бути доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. А тому є всі передбачені ст.170 КПК України підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

Зважаючи на те, що вказані в клопотанні підстави для арешту відповідають закону, в судовому засіданні слідчим доведено необхідність накладення арешту на вказане нерухоме майно, то клопотання о ргану досудового розслідування є обґрунтованим та заснованим на законі, в зв`язку з чим підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.167, 168, 170-173, 175 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання органу досудового розслідування про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 1,8038 га, кадастровий номер: :85:317:0005, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000, за адресою: м. Київ, вул. Електриків, 20а, яка належить на праві постійного користування ГБК «Водник».
Ухвала підлягає виконанню шляхом внесення відповідних відомостей в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.
Копію ухвали негайно вручити прокурору Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 - для звернення до виконання.

Копію ухвали надіслати для відома: користувачу - ГБК Водник (м.Київ, вул.Електриків, 20-А).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч.3 ст.395 КПК України, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії сдового рішення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1