УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного Приколоти ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000320 від 13 лютого 2019 року, про продовження строку домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Черкаси Черкаської області, громадянина України, українця, який не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

У С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 15.02.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Вказаний злочин вчинений за таких обставин.

13.02.2019, близько 11 години 30 хвилин, водій ОСОБА_6 , керуючи автомобілем «Toyota Camry», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись на 5 км + 770 м. автодороги сполученням «Бориспіль-Дніпро», поблизу села Рогозів Бориспільського району Київської області, в напрямку до міста Бориспіль, виїхав на зустрічну смугу руху, де допустив зіткнення з автомобілем «Geely», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_7 , який рухався у смузі руху в напрямку міста Переяслав Хмельницький Київської області. В подальшому автомобіль «Toyota Camry», реєстраційний номер НОМЕР_1 допустив зіткнення з автомобілем марки «Nisan Teana» реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_8 , який рухався у напрямку м. Переяслав Хмельницький позаду автомобіля «Geely», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

У результаті дорожньо-транспортної пригоди водій автомобіля «Geely», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_7 від отриманих тілесних ушкоджень помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в Бориспільській центральній районній лікарні.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.02.2019 підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 15.04.2019.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.04.2019 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000320 від 13 лютого 2019 року до шести місяців, тобто до 15 серпня 2019 року.

У зв`язку з тим, що завершити досудове розслідування до зазначеного строку неможливо через необхідність виконання низки процесуальних дій та у зв`язку з існуванням ризиків переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні прокурор просив продовжити строк дії вищевказаного запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та захисник не заперечували щодо задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У провадженні відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000320 від 13.02.2019 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

15.02.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.02.2019 підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 15.04.2019.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.04.2019 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000320 від 13 лютого 2019 року до шести місяців, тобто до 15 серпня 2019 року.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими прокурором до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного відповідно до положення ст. 12 КК України до категорії тяжких, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до 3 років або без такого, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

При продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на певний період доби слідчим суддею також було враховано вік підозрюваного та стан його здоров`я, його майновий та сімейний стан, відсутність судимостей (в силу вимог ст. 89 КК України), а також інші обставини, що характеризують його особу та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного ОСОБА_6 запобіжного заходу, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на певний період доби, не зменшилися та продовжують існувати.

У свою чергу, продовжуючи строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя виходить з того, що строк досудового розслідування кримінального провадження №0000320 від 13 лютого 2019 року продовжено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 кітня 2019 року до шести місяців, а тому строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід встановити тривалістю два місяці у межах терміну досудового слідства, як це передбачено положенням ст. 197 КПК України, та обчислювати його з дня постановлення даної ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 115, 131-132, 176-178, 181, 184, 186, 193-194, 196-197, 199, 309-310, 376, 392-393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000320 від 13 лютого 2019 року, про продовження строку домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом до 10 червня 2019 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не залишати місце свого фактичного проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 год по 08 год наступної доби.

- з`являтися за викликом до суду, прокурора та/або слідчого за першою вимогою;

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч.5 ст. 181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1