Справа № 210/2394/19
Провадження № 1-кс/210/1599/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" травня 2019 р. Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП Дніпропетровській області ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження №0000693 від 04.05.2019 року щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, особа без громадянства, освіта відсутня, не одружений, не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

06 травня 2019 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся старший слідчий СВ Металургійного ВП КВП ГУНП Дніпропетровській області ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий посилався на те, що 04.05.2019 приблизно о 03.00 годин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебували у кафе «Райдуга», яке розташоване на території парку імені Богдана Хмельницького у Металургійного району міста Кривого Рогу, де ОСОБА_6 із ОСОБА_7 звернули увагу на відвідувача даного кафе ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з чим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 маючи раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на незаконне збагачення дійшли згоди на спільне вчинення злочину тим самим вступили у злочинну змову.
Далі ОСОБА_6 спільно ОСОБА_7 побачили ОСОБА_8 , який вийшов з приміщення кафе «Райдуга» і направився в бік вулиці Хабаровська міста Кривого Рогу, одразу після чого ОСОБА_6 і ОСОБА_7 діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, з метою досягнення спільного злочинного результату, шляхом відкритого викрадення майна почали слідувати за ОСОБА_8 , тримаючись на незначній відстані.
Під час руху ОСОБА_8 помітив ОСОБА_6 та ОСОБА_7 і почав тікати. Одразу після чого ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , продовжуючи злочинні дії, з метою досягнення спільного злочинного умислу почали переслідувати ОСОБА_8 ..
Так приблизно о 03.30 годин того ж дня ОСОБА_6 і ОСОБА_7 перебуваючи на території КЗ «Криворізька міська інфекційна лікарня №1»ДОР, яка розташована по вулиці Юрія Камінського у Металургійному районі міста Кривого Рогу, де виявили ОСОБА_8 , одразу після чого ОСОБА_7 , продовжуючи злочинні дії здійснив останньому удар в область обличчя від чого ОСОБА_8 впав і одразу підійнявшись почав чинити опір, однак ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_6 почали наносити удари кулаками в область тулубу та голови ОСОБА_8 , тим самим застосували до нього фізичне насильство.
Потім ОСОБА_6 , знаходячись у присутності ОСОБА_7 , реалізуючи злочинний намір відкрито, шляхом ривку з тулубу ОСОБА_8 відкрито викрав належну останньому сумку чорного кольору, в якій знаходився мобільний телефон марки «Samsung Galaxy J7» чорного кольору вартістю 7000 гривень, документи на ім`я ОСОБА_8 , а саме: паспорт громадянина України, ідентифікаційний код, банківська карта «Getting Bank», флеш-накопичувач, ключі від квартири, гроші в сумі 500 гривень, гроші в сумі 1500 Польських злотих (за курсом валюти Національного Банку України вартість 1500 Польських злотих станом на 04.05.2019 у гривні становить 10435,50 гривень)
Таким чином ОСОБА_6 , ОСОБА_7 вчинили усі дії, які необхідні для доведення злочину до кінця, тим самим реалізували спільний злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинений за попередньою змовою групою осіб, з місця скоєння ними кримінального правопорушення зникли, тим самим обернули викрадене майно на свою користь та в подальшому розпорядились ним власний розсуд, в результаті чого своїми діями спричинили потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 17935,50 гривень.

Діяння ОСОБА_6 кваліфіковано за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинений за попередньою змовою групою осіб, про що йому 05.05.2019 повідомлено про підозру.
Просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.

У судовому засіданні слідчий підтримав заявлене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 та вважає, що матеріалами кримінального провадження підтверджується наявність обґрунтованої підозри у скоєні вищеназваного кримінального правопорушення цією особою.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив задовольнити його.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 , адвокат ОСОБА_5 , проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_6 , проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та додані донього матеріали кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні СВ Металургійного ВП КВП ГУНП Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, зареєстроване до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000693 від 04.05.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Так, в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_6 підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме:

- протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне право рушення відносно ОСОБА_8 ;

- протоколом огляду місця події;

- показаннями потерпілого ОСОБА_8 ;

- показаннями свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом огляду місця події за участю ОСОБА_7 ;

- показаннями свідка ОСОБА_10

- протоколом пред`явлення осіб для впізнання за участю свідка ОСОБА_10 (впізнаний ОСОБА_7 );

- протоколом пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 (впізнаний ОСОБА_7 );

- показаннями свідка ОСОБА_11

- протоколом пред`явлення осіб для впізнання за участю свідка ОСОБА_11 (впізнаний ОСОБА_6 );

- протоколом пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 (впізнаний ОСОБА_6 );

- протоколом затримання в порядку ст.208 КПК України ОСОБА_7 ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_6 ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_7 .

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Так, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячиз наявних в наданих суду матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Крім того, ОСОБА_6 не має місця роботи, тобто не має засобів для існування, не одружений, тобто не має міцних соціальних зв`язків, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, так як останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ч. 4 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких, санкція яких передбачає виключно позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років позбавлення волі, що збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу. Крім того, слідчим та прокурором доведено, що існують реальні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , залишаючись на свободі, матиме змогу незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 характеризуючі дані про його особу, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з 04.05.2019 року по 02.07.2019 року включно, належним чином забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Разом з тим, варто зазначити, що ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Між тим, відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Виходячи з вищевикладеного, на підставі ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182 - 184, 193, 194, 197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з 04.05.2019 року по 02.07.2019 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали 60 днів.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1