№ провадження 1-кс/495/5967/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2018 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Весела Балка, Татарбунарського району Одеської області, громадянина України, місце проживання якого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

28.12.2018 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання обґрунтовується наступним: досудовим розслідування встановлено, що 15 грудня 2018 року, приблизно о 17 годині 00 хвилин, більш точний час в ході досудового розслідування встановити не надалося можливим, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись у приміщенні будинку АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті особистих неприязних відносин, діючи умисно та достовірно розуміючи можливість настання особливо тяжких наслідків, вирішив вбити свого сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . З метою готування до вчинення вбивства, тобто протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_5 дістав з металевого сейфу, розташованого у спальній кімнаті будинку, приналежну останньому гладкоствольну двоствольну мисливську рушницю моделі «ИЖ-27» № НОМЕР_1 , 16 калібру, після чого заздалегідь зарядив рушницю двома набоями 16 калібру. Далі, реалізовуючи свій злочинний намір ОСОБА_5 , підійшов ззаду до свого нічого не підозрюючого сина ОСОБА_7 , що відпочивав сидячи перед комп`ютером у одній з кімнат будинку, та здійснив один постріл в ОСОБА_7 , який відчув, що ОСОБА_5 підійшов ззаду та почав обертатись до нього, спричинивши при цьому останньому, згідно висновку експерта № 350 від 27 грудня 2018 року, вогнепальне дробове проникаюче поранення правої половини тулуба, проникаюче в праву плевральну порожнину, в черевну порожнину з пошкодженням правої легені і правої долі печінки, дробове вогнепальне поранення правого передпліччя з відкритими осколковими переламами кісток правого передпліччя, що відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень по критерію небезпеки для життя. Далі, потерпілий ОСОБА_7 , скочив з місця, і не дивлячись на тяжкі поранення, з метою самооборони та захисту свого життя та здоров`я, схопив вцілілою рукою за ствол рушниці та почав боротися з батьком ОСОБА_5 . Внаслідок цього, потерпілому ОСОБА_7 та його матері ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що також перебувала в будинку та прибігла на допомогу до сина на звук від пострілу, вдалося виштовхати розлюченого ОСОБА_5 з будинку у двір, забрати в нього рушницю та зачинити двері. Однак, навіть після цього ОСОБА_5 намагався потрапити до будинку, розбив вікна, та шукав рушницю, яку потерпілий та його матір сховали від ОСОБА_5 .

Таким чином, ОСОБА_5 вчинив замах на умисне вбивство, тобто замах на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

У скоєнні вищезазначеного кримінального правопорушення 28.12.2018 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 є ризик того, що він:

- може переховуватись від органів досудового розслідування або суду;

- незаконно впливати на свідків та потерпілого;

- продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Слідчий зазначає, що фактичними обставинами, на підставі яких в ході досудового розслідування зроблено висновок про наявність вищевказаних ризиків є те, що ОСОБА_5 інкриміновано вчинення особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий термін часу, у зв`язку з чим існує вірогідність, що підозрюваний ОСОБА_5 задля уникнення від суворого покарання може вчинити спроби ухилитися від досудового розслідування або суду. Існує ризик того, що у випадку надання підозрюваному ОСОБА_5 свободи дій та пересування, останній може здійснити спробу силового та морального тиску на матір потерпілого, свою дружину ОСОБА_8 , так як з обставин, що встановлені в ході досудового розслідування, первинна агресія підозрюваного ОСОБА_5 була спрямована саме на ОСОБА_8 , і саме їй підозрюваний погрожував вбивством до втручання потерпілого ОСОБА_7 , в даний конфлікт, спровокований та розпочатий підозрюваним ОСОБА_5 . З цього також випливає що, у випадку необмеженості свободи підозрюваного ОСОБА_5 , останній може здійснити спробу довести до кінця інкримінований злочин, тобто вбивство свого сина ОСОБА_7 , або здійснити аналогічну погрозу щодо дружини ОСОБА_8 . До цього слід врахувати покази потерпілого ОСОБА_7 , який зауважив що батько ОСОБА_5 на протязі всього сумісного життя, в момент, коли перебував в стані алкогольного сп`яніння, погрожував членам, сім`ї застрелити їх з сумнозвісної приналежної йому рушниці, доки не здійснив це насправді, до цього ніхто не ставився серйозно до цих погроз. Таким чином, враховуючи вищезазначене, застосування більш м`якої міри запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 не є виправданим.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєні особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а також те, що ОСОБА_5 , перебуває у похилому віці, притягнутий до кримінальної відповідальності вперше, має задовільний стан здоров`я, утриманців не має, характеризується за місцем роботи та мешкання позитивно, та враховуючи також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, слідчий просить клопотання задовольнити .

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:

1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;

2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

В судовому засіданні встановлено, що 28.12.2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: результатами огляду місця події, показаннями потерпілого ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_8 , іншими матеріалами справи.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 на думку слідчого судді, обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесене 15.12.2018 року до Єдиного Реєстру Досудових Розслідувань за №0003902, яке відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а також те, що ОСОБА_5 перебуває у похилому віці, притягнутий до кримінальної відповідальності вперше, має задовільний стан здоров`я, утриманців не має, характеризується за місцем роботи та мешкання позитивно, та враховуючи також той факт, що у випадку необмеженості свободи підозрюваного ОСОБА_5 , останній може здійснити спробу довести до кінця інкримінований злочин, тобто вбивство свого сина ОСОБА_7 , або здійснити аналогічну погрозу щодо дружини ОСОБА_8 , слідчий суддя вважає, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, у зв`язку з чим є неможливим визначення ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, тому клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Одночасно, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства та погрозою його застосування, вважаю можливим не визначати підозрюваному розмір застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Ізмаїльській установі виконання покарань (№ 22) УДДУВП в Одеській області, строком до 25.02.2019 року включно, без можливості внесення застави.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , 04 липня 1954 року вираховувати з 28.12.2018 року.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя