Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/1546/17
Провадження № 1-кп/644/688/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою

20 липня 2018 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 530003410 у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
19 липня 2018 року на підставі ухвали Апеляційного суду Харківської області від 24 травня 2018 року на новий розгляд в суді першої інстанції до суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України.

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 24.05.2018 року строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено на 60 днів. Строк дій запобіжного заходу спливає 22.07.2018 року.

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, який спливає 22.07.2018 року, оскільки ризики, визначені ст. 177 КПК України, не зменшились та не перестали існувати, а саме:

оскільки підозрюваний ОСОБА_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але постійного місця мешкання не має, також не має постійного місця роботи, стійких соціальних зв`язків, сім`ї та утриманців, тому у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з обмеженням свободи, може переховуватись від суду з метою уникнути відповідальності за вчиненні злочини;

враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_4 не має офіційного джерела доходу і вчинив тяжкі корисливі злочини, є підстави вважати, що у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з обмеженням свободи, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити нові злочини, оскільки раніше він був засуджений за аналогічні корисливі злочини;

також враховуючи те, що свідки у вказаному кримінальному провадженні вказали на ОСОБА_4 як на особу, що вчинила вказані кримінальні правопорушення, останній може також вливати на свідків і потерпілих у кримінальному провадженні.

Захисник в підготовчому судовому засіданні просив суд змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений проти клопотання прокурора заперечував.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступне.

Згідно положень ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Зазначені прокурором ризики були встановлені ухвалами слідчого судді, суду першої та апеляційної інстанцій, на даний час не перестали існувати.

Під час розгляду питання про доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, про що викладено правову позицію в рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції оскільки у разі доведеності вини обвинуваченого передбачено можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, що може викликати загрозу втечі обвинуваченого.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи прокурора про те, що ризики, які мали місце на час обрання запобіжного заходу, продовжують існувати, є обґрунтованими, а тому заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме, те, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, продовжити кримінальне правопорушення, також враховуючи, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, що також узгоджується із правовою позицією викладеною в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії».

Керуючись ст. 315, главою 18 КПК України суд,

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України продовжити до 19.00 години 16 вересня 2018 року.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1