Провадження №1-кс/127/8216/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 липня 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці клопотання заступника начальника СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
02.07.2018 року до Вінницького міського суду Вінницької області звернувся з клопотанням заступник начальника СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 від 14.04.2017 відносно службових осіб ТОВ підприємство «Авіс» (код 13304871, м. Вінниця), які при проведенні господарських операцій з ТОВ «Альтис» (код 39872119, м. Кропивницький) і ТОВ «Флексай» (код 40405897, м. Київ) вчинили заволодіння бюджетними коштами та за фактом створення мешканцями м. Вінниці суб`єктів підприємницької діяльності ТОВ «Зернова комора» (код 39504897, Житомирська область, Хорошівський район, с. Дворище), ТОВ «Баварія Агро» (код 40397551, Житомирська область, Хорошівський район, с. Дворище), ТОВ «Кармалюкове» (код 40261277, Вінницька область, Жмеринський район, с. Кармалюкове) та інших з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає у безпідставному формуванню податкового кредиту з ПДВ та наданню послуг з переведення безготівкових коштів у готівкові для підприємств-виробників ТОВ-підприємство «Авіс», ТОВ СП «Нібулон», ТОВ «ЗК «Сиваш» та іншим.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 2, 4 ст. 191, ч. 1 ст. 212, ч. 1 ст. 205 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що групою осіб зареєстровано у різних областях України на підконтрольних підставних осіб юридичні особи ТОВ «Аграрна Консалтингова Група» (код 38842036), ТОВ «Украгроцентр» (код 38635659), ТОВ «Максіфуд» (код 41616788), ТОВ «НВП «Укрсервіс» (код 41853823), ТОВ «Комора Трейд» (код 39819647), ТОВ «Зернова Комора» (код 39504897), ТОВ «СК «Баварія Агро» (код 40397551), ТОВ «Кармалюкове» (код 40261277), ТОВ «Агросервіс Біликівці-1» (код 41477831), ТОВ «Агросервіс Біликівці» (код 40556351), ТОВ «Вінроудтранс» (код 41762024), ТОВ «Агропромислова Логістична Компанія» (код 38348505) і фізичних осіб-підприємців ОСОБА_4 (код НОМЕР_1 ), ОСОБА_5 (код НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 (код НОМЕР_3 ), ОСОБА_7 (код НОМЕР_4 ), ОСОБА_8 (код НОМЕР_5 ), ОСОБА_9 (код НОМЕР_6 ), ОСОБА_10 (код НОМЕР_7 ), ОСОБА_11 (код НОМЕР_8 ), ОСОБА_12 (код НОМЕР_9 ), ОСОБА_13 (код НОМЕР_10 ).

Встановлено, що вказані юридичні особи та фізичні особи-підприємці створені з метою надання послуг для підприємств реального сектору економіки з формування незаконного податкового кредиту з ПДВ та безпідставної конвертації грошових коштів у готівку у значних розмірах. Засновники, службові особи вказаних підприємств, фактично ніякого відношення до фінансово господарської діяльності останніх не мають. Вказані особи відсутні за податковими адресами, не мають ніяких трудових та інших ресурсів необхідних для поставки товарів, виконання робіт, надання послуг, що свідчить про неможливість проведення фінансово господарської діяльності, на рахунки підконтрольних організаторам злочину юридичних осіб відкритих у ПАТ КБ «Приватбанк», ПАТ «Ідея Банк», АТ «Райффайзен Банк Аваль», АТ «УкрСиббанк», АТ «ОТП Банк», АТ «Укргазбанк», АТ «Ощадбанк», ПАТ «Діамантбанк», ПАТ «Альфа-Банк», ПАТ «А-Банк» надходять грошові кошти від замовників послуг підприємств реального сектору економіки, після чого перераховуються на рахунки підконтрольних фізичних осіб-підприємців, які теж відкриті у зазначених банках та знімаються готівкою і передаються замовникам послуг.

Таким чином вбачається, що особи, які причетні до вчинення злочину, з метою штучного формування податкового кредиту з ПДВ, використовуючи реквізити підконтрольних СГД, а саме: ТОВ «Комора Трейд» (, м. Київ, вул. Щербакова, 48, кв.16), шляхом здійснення безтоварних операцій з підприємствами реального сектору економіки, зареєстрували податкові накладні, тим самим створили суму ліміту податкового кредиту на спеціальних рахунках з ПДВ, яка у подальшому може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки.

Так, суми ПДВ за порядком функціонування системи електронного адміністрування обліковується як сума ліміту, на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично, на теперішній час має статус активу і відповідно є майном підприємства, а завданням арешту майна є запобігання можливості його використання, перетворення (майна).

Крім того, арешт на суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ ТОВ «Комора Трейд» (), на яку можливо зареєструвати податкові накладні призведе до упередження спричинення збитків державі.

Належність ліміту до активів підприємств (в частині сум податкового кредиту з податку на додану вартість (отриманих податкових накладних) підтверджується також пунктами 5,12 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №10 «Дебіторська заборгованість» (затверджене наказом Міністерства фінансів України від 08.10.1999 №237 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.1999 за №7258/4018), де зазначено, що дебіторська заборгованість визнається активом, якщо існує ймовірність отримання підприємством майбутніх економічних вигод та може бути достовірно визначена її сума, зокрема, дебіторська заборгованість за розрахунками з бюджетом включає переплату за податками і зборами.

Застосування вищевказаного заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи, які використовують реквізити ТОВ «Комора Трейд», можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування. Даний факт унеможливлює в подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. п. 6 ч. 9 ст. 100 КПК України гроші, цінності та інше майно, що одержані фізичною або юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від нього, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено, за ухвалою суду винесеною під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження конфіскуються.

Згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З огляду на вищевикладене, з метою запобігання протиправним діям з використанням банківського рахунку та припинення злочинної діяльності, зумовило звернення до суду з вказаним клопотанням.

Слідчий в судове засідання не з`явився, але на адресу суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Власник майна у відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України в судове засідання не викликався, з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч.ч. 2,3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Так як, застосування заходу щодо забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи, які використовують реквізити ТОВ «Комора Трейд», можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування, що унеможливить в подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170-172, 175 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання заступника начальника СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, наступного підприємства: ТОВ «Комора Трейд» (, м. Київ, вул. Щербакова, 48, кв.16) шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по ТОВ «Комора Трейд», на яку останнє має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до апеляційного суду Вінницької області.

Слідчий суддя: