Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1128/18
Номер провадження 1-кс/376/261/2018
"01" червня 2018 р. Сквирський районний суд Київської області
в складі: слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2
за участю прокурора Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області, за погодженням з прокурором, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної :
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сквира, Київської області, громадянки України, з середньою освітою, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працює укладальником-пакувальником на Київському КХП, не одруженої, раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, -
До суду звернувся старший слідчий СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 з клопотанням, що погоджено з прокурором Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 .
Відповідно до поданого клопотання, підставами звернення до суду стало те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання строком від 5 років позбавлення волі, а також те, що вона може переховуватись від органів досудового розслідування, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
У судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечувала щодо застосування відносно неї запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що має постійне місце проживання, працює укладальником-пакувальником на Київському КХП, наміру переховуватись від органів досудового розслідування не має.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні, також заперечував проти задоволення даного клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід відносно його підзахисної.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є не обгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. І ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1. наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2. наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3. недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст.179, 184 КПК України.
ОСОБА_6 , органом досудового розслідування, 31.05.2018 року повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.
Згідно статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого та інші відомості.
Таким чином, суд, враховуючи, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання за яким характеризується позитивно, працює, органом досудового розслідування та прокурором не наданого достовірних доказів про те, що ОСОБА_6 переховувалася або має намір переховуватись від органів досудового розслідування, то суд, вважає, що міра запобіжного заходу, як тримання під вартою, є занадто суровою, а тому вирішив обрати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Вік та стан здоров`я ОСОБА_6 на думку суду не перешкоджають застосуванню відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Крім того, згідно статті 181 ч.2 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
ОСОБА_6 підозрюється у вчинені кримінального правопорушеня, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, основне покарання за скоєння якого, передбачає позбавлення волі на строк від 4 років, яке згідно статті 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.
Необхідність застосування до підозрюваної домашнього арешту обґрунтовується наявністю наступних ризиків: можливість переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженні, іншим чином.
Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до вимог ст. 181 КПК України орган внутрішній справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Застосовуючи такий запобіжний захід як домашній арешт, суд враховує, що у розпорядженні слідчого по даному провадженню є достатні дані, що свідчать про наявність ознак злочину та докази, що його вчинила підозрювана ОСОБА_6 та погоджується із кваліфікацією даного кримінального правопорушення за ч.1 ст. 307 КК України.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваною ОСОБА_6 процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-179, 181, 184, 186-187, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -
В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області, за погодженням з прокурором, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 відмовити в повному обсязі.
Звільнити ОСОБА_6 з під варти у залі суду.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі процесуальні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;
2) не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 . в період з 22-00 години до 06-00 години без дозволу слідчого або прокурора.
Виконання ухвали доручити Сквирському ВП ГУНП в Київській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом внутрішніх справ.

Строк дії ухвали визначити шістдесят днів.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя