печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
07.05.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000581.
У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 22.10.2015 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000581, за фактом розтрати та заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах з використанням суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), створених з метою прикриття незаконної діяльності, а також незаконних дій, спрямованих на легалізацію грошових коштів, одержаних злочинним шляхом, вчинених за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 191 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що Під час розслідування вказаного кримінального провадження викрито діяльність «конвертаційного центру», який діяв на території Миколаївської області. За результатами проведених заходів вилучено печатки фіктивних підприємств, фіктивну фінансово-господарську документацію, комп`ютерне обладнання із системою «клієнт-банк» та інше.

Функціонування вказаного «конвертаційного центру» було спрямовано на мінімізацію доходів, отриманих в ході протиправних діянь: ухилення від сплати обов`язкових платежів до бюджету, зменшення податкового навантаження на вітчизняні суб`єкти господарської діяльності (далі СГД), проведення безтоварних фінансових операцій з використанням реквізитів фіктивних підприємств.

В ході здійснення слідчих (розшукових) заходів встановлено, що організаторами та учасниками даного «конвертаційного центру» являються ОСОБА_5 (організатор групи), ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , які організували та впровадили в діяльність протиправну схему із залученням підприємств з ознаками фіктивності, реквізити яких використовуються в незаконних фінансових операціях (як платників ПДВ, так і СГД, які не використовують свідоцтва платників ПДВ), а саме: ТОВ "Юг-зернострой" (); ТОВ "Югзернострой" (); ТОВ "Майтей" (); ТОВ "Нугор" (); ТОВ "Репо" (); ТОВ "Ковіта нік" (); ТОВ "Грінтен" (); ТОВ "Лавран" (); ТОВ "Омада" (нова назва ТОВ «Ербауер») (); ТОВ "Прантек" (); ТОВ "Лайн-лтд" (нова назва ТОВ «Бестанд») (); ТОВ "Медакар" (); ТОВ "Ратмар" (); ТОВ "Нікфант" (); ТОВ "Дантен" (); ТОВ "Глобалторг-юг" (); ТОВ "Майгон" (); ТОВ "Віторн" (); ТОВ "Магуматті" (); ТОВ "Волтек-лтд" (); ТОВ «Трейкс» (); ТОВ «Грінт» (); ТОВ «Кравтек» (); ТОВ «Мендкомп» (); ТОВ «Монтані» (); ТОВ «Прайдтек» (); ТОВ «Сейн лтд» (); ТОВ «Оліяпродукт-лтд» (); ТОВ «Дацон» (); ТОВ «Ремсервіс» () та інші

При цьому з метою уникнення інтересу до діяльності протиправної фінансової схеми з боку представників контролюючих та правоохоронних органів членами злочинної групи в податковій звітності відображається придбання підконтрольними підприємствами товарно-матеріальних цінностей у підприємств, що за специфікою власної діяльності отримують невраховані готівкові кошти та потребують документального відображення «фіктивних» продаж власних товарів за безготівку, які насправді реалізуються за готівку.

Крім того, зазначена злочинна діяльність, що спрямована на проведення безтоварних операцій, ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах та легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом, підтверджується показаннями свідків.

Так, ОСОБА_14 (рахувалася з 07.07.2015 засновником та директором ТОВ «МАЙТЕЙ»), ОСОБА_15 (до 01.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «МАЙГОН»), ОСОБА_16 (до 23.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Лайн ЛТД», нова назва ТОВ «Бестанд»), ОСОБА_17 (до 01.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Прантек»), ОСОБА_18 (до 23.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Омада», нова назва ТОВ «Ербауер»), ОСОБА_19 (засновник ТОВ «Нікфант») показали, що останні до здійснення фінансово-господарської діяльності вказаних підприємств жодного відношення не мають. Директор та засновник з 25.12.2015 ТОВ «Трейкс» НАСІБОВ АРІФ МАХМУД ОГЛИ взагалі перебуває на обліку у Миколаївському обласному центрі обліку бездомних громадян.

При цьому, ОСОБА_18 (до 23.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Омада», нова назва ТОВ «Ербауер») 25.01.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, а саме пособництва у придбанні суб`єкта підприємницької діяльності ТОВ «Омада» () з метою прикриття незаконної діяльності, тобто злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України.

Під час розслідування вказаного кримінального правопорушення встановлено, що бажаючи одержати матеріальну винагороду за пособництво у придбанні фіктивного суб`єкта підприємницької діяльності, усвідомлюючи, що в подальшому, статутні документи ТОВ «Омада», які надають право на проведення підприємницької діяльності та отримання від неї прибутку, будуть використані іншими особами, 15.04.2016 ОСОБА_18 надав невстановленій досудовим розслідуванням особі усі статутні та реєстраційні документи ТОВ «Омада».

Внаслідок цього, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи отримали доступ до статутних та реєстраційних документів ТОВ «Омада», що в подальшому дозволило їм використовувати вказану юридичну особу для прикриття незаконної діяльності підприємств реального сектору економіки. Матеріали щодо ОСОБА_18 виділено в окреме провадження та з обвинувальним актом направлено до суду.

Разом з цим, відповідно до висновку аналітичного дослідження ГУДФС у Миколаївській області від 14.02.2018 №7/14-29-16-11/40364835 встановлено, що в діях осіб, якими організовано підписання та подачу податкових декларацій з ПДВ та податкових накладних від імені ТОВ «Омада» (нова назва ТОВ «Ербауер») заподіяно державі матеріальну шкоду в результаті того, що за рахунок незаконного одержання платниками податку податного кредиту від ТОВ «Омада» (нова назва ТОВ «Ербауер») не сплачено до бюджету належні суми податку на ПДВ в розмірі 2 158 991, 42 грн.

Крім цього відповідно до Результатів опрацювання зібраної податкової інформації, проведеної ГУДФС у Миколаївській області від 20.09.2017 № 164/14-29-14-08/40387571, установлено, що ТОВ «Омада» реалізовано в адресу ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА» дизельне паливо на загальну суму ПДВ 1531,5 тис. грн., однак придбання ТОВ «Омада» складається із відмінних груп товарів від тих, що реалізовані в адресу ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУТА» (ПК переважно сформовано за рахунок СГД - імпортерів).

В свою чергу, ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА» в період 2016 - 2017 рр. здійснює реалізацію послуг по перевезенню сільськогосподарських культур та збиранню насіння соняшника в адресу СГД - сільгосптоваровиробників, в тому числі СВФ "Агросоюз" (код 24545141) на загальну суму ПДВ 3 385 300 грн.

Встановлено, що на ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА» відсутні трудові ресурси, автотранспорт, виробничі потужності для здійснення діяльності будь-якого виду діяльності. Вказаний вище факт свідчить про безтоварність проведених операцій в адресу вищезазначених СГД - сільгосптоваровиробників, з метою безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ та ухилення від сплати иодаткових зобов`язань. Вбачається проведення транзитних фінансових потоків, спрямованих на здійснення операцій надання податкової вигоди переважно з контрагентами, які не виконують свої податкові зобов`язання, зокрема, у випадках, коли операції здійснюються через посередників з метою штучного формування валових витрат та обготівкування грошових коштів, не маючи реального характеру здійснення операцій.

За результатами аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних у періоді травень, липень, жовтень, листопад, грудень 2016 року, січень, лютий, квітень, травень 2017 року ТОВ "ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА" закуповує у контрагентів-постачальників: дизпаливо Energy у кількості 1239,306л автошини у кількості 3134 шт., редуктор заднего моста КАМАЗ, а реалізовує: послуги перевезення вантажів дорожніми транспортними засобами, послуги допоміжні щодо вирощування сільськогосподарських культур, передоплату за перевезення сг культур, предоплату за послуги по перевезенню сг культур, автопослуги, послуги по збиранню врожаю соняшника тощо. Вбачається невідповідність у номенклатурі ТОВ "ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА" придбаних та реалізованих товарів (послуг). Придбання реалізованих товарів (послуг) не підтверджено Єдиним реєстром податкових накладних.

Виходячи з вищенаведеного, ГУДФС у Миколаївській області зроблено висновок, що ТОВ "ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА" здійснювало діяльність, спрямовану на здійснення операцій, пов`язаних з наданням податкової вигоди третім особам з метою штучного формування податкового кредиту (результати опрацювання зібраної податкової інформації, проведеної ГУДФС у Миколаївській області від 20.09.2017 № 164/14-29-14-08/40387571).

Таким чином, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи з використанням фіктивних підприємств ТОВ «Омада» і ТОВ «Прантек» штучно сформували податковий кредит ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА», яким у подальшому по ланцюгу постачання сформовано незаконний податковий кредит СВФ "Агросоюз" (код 24545141) у розмірі 5 млн. 734 тис. 980,8 грн.

Таким чином, рахунки підприємств ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА» () та СВФ "Агросоюз" (код 24545141) використовувалися під час реалізації протиправних фінансових послуг, спрямованих на незаконну мінімізацію податкових платежів, а також переведення безготівкових грошових коштів в готівку, тобто в силу ст. 98 КПК України є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, тобто речовими доказами.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ЛОГІСТІК АГРОПОСЛУГА» () - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих у АТ "Райффайзен банк Аваль" (МФО 380805), рахунку № НОМЕР_3 , відкритому у ПАТ "Державний ощадний банк України" (МФО 300465) та на рахунках СВФ "Агросоюз" (код 24545141) - № НОМЕР_4 , відкритому у ПАТ "Промінвестбанк" (МФО 326438), рахунку № НОМЕР_5 - відкритому у ПАТ "МАРФIН БАНК" (328168), рахунках № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 , відкритих у АТ "Райффайзен банк Аваль" (МФО 380805); рахунках № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 і № НОМЕР_14 , відкритих у ПАТ "Державний ощадний банк України" (МФО 300465), рахунках № НОМЕР_15 , № НОМЕР_15 , відкритих в АБ «Укргазбанк» (МФО 320478) в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1