Дата документу 09.08.2018 Справа № 554/6274/18
Провадження № 1-кс/554/7516/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2018 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Полтавського РВП ПВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Солотвино Тячівського району Закарпатської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, по матеріалам досудового розслідування № 0000935, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 . В клопотанні орган досудового розслідування необхідність прийняття такого рішення аргументував наступним.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за вчинення умисних злочинів, маючи не зняту та не погашену в законному порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та у період відбування покарання скоїв нове кримінальне правопорушення.

Так, 05.08.2018 року у період часу з 20 год. по 21 год., ОСОБА_5 , перебуваючи у квартирі за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, незаконно виготовив із раніше придбаних інгредієнтів особливо небезпечний наркотичний засіб опій ацетильований, який залишив незаконно зберігати у квартирі за вказаною адресою проживання без мети збуту.

06.08.2018 року під час проведення санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем постійного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівниками поліції було вилучено в приміщенні кухні: 1 шприц об`ємом 5 мл. частково заповнений прозорою рідиною, 4 шприци об`ємом по 1 мл. кожен заповнені частково рідиною коричневого кольору, 1 полімерна пляшка частково заповнена рідиною коричневого кольору, 1 полімерна пляшка частково заповнена рідиною світло жовтого кольору, 5 порожніх шприців з залишками речовини, 11 голок до шприців з залишками речовини; в приміщенні кімнати № 1: 1 шприц об`ємом 1 мл. заповнений частково рідиною коричневого кольору, 1 шприц об`ємом 5 мл. із залишками речовини; в приміщенні кімнати № 2: 1 шприц об`ємом 5 мл. заповнений частково рідиною коричневого кольору, 6 шприців об`ємом по 2 мл. кожен із залишками речовини.

Згідно висновку експерта №1648 від 08.08.2018 року надана на дослідження рідина коричневого кольору, що знаходиться в шприці об`ємом 5 мл, вилученому у кімнаті №2, містить опій ацетильований. Опій ацетильований відноситься до особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено. Маса опію ацетильованого (в перерахунку на суху речовину) становить 0,281 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» перевищує невеликі розміри.

Згідно висновку експерта №1649 від 08.08.2018 року рідина коричневого кольору, надана на дослідження в медичному шприці об`ємом 1 мл, вилученому з рюкзака в кімнаті №1, містить особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено опій ацетильований. Маса опію ацетильованого в перерахунку на суху речовину становить 0,078 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» перевищує невеликі розміри.

Згідно висновку експерта №1650 від 08.08.2018 року надані на дослідження рідини коричневого та світло-коричневого кольорів, вилучені в полімерній пляшці у кухні та з сіфону у кухні, містить у своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб концентрат з макової соломи. В рідині темно-коричневого кольору морфіну та кодеїну не виявлено, в межах чутливості застосованого методу. Маса концентрату з макової соломи, в перерахунку на суху речовину, становить 0,1975 г, 0,2820 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» є невеликим розміром.

Згідно висновку експерта №1651 від 08.08.2018 року незначні нашарування речовини коричневого кольору, які знаходяться на поверхні наданих на експертизу дев`яти ін`єкційних голок в полімерних захисних ковпачках, одній полімерній канюлі від ін`єкційної голки в полімерному захисному ковпачку та одному полімерному захисному ковпачку, містять опій ацетильований. Опій ацетильований відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено. Маса опію ацетильованого, у висушеному стані, становить 0,0012 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» є невеликим розміром.

Згідно висновку експерта №1652 від 08.08.2018 року надана на дослідження прозора безбарвна рідина, вилучена в шприці 5 мл в кухні, є ангідридом оцтової кислоти. Надані на дослідження рідини темно-коричневого, коричневого кольору, залишки рідини коричневого кольору та нашарування речовин коричневого кольору, вилучені в 4 шприцах 1 мл, 4 шприцах 20 мл та 1 шприці 10 мл в кухні, містять опій ацетильований. В нашаруваннях речовини світло-коричневого кольору морфіну, кодеїну, моноацетилморфіну, амфетаміну та метамфетаміну не виявлено, в межах чутливості застосованого методу. Ангідрид оцтової кислоти віднесений до прекурсорів, обіг яких обмежено і стосовно яких встановлюються заходи контролю. Маса ангідриду оцтової кислоти становить 0,471 г. Опій ацетильований віднесений до особливо небезпечних наркотичних засобів обіг яких заборонено. Маса опію ацетильованого у перерахунку на суху речовину становить 0,151 г; 0,0127 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» перевищує невеликі розміри.

Таким чином ОСОБА_5 , діючи умисно та за попередньою змовою із ОСОБА_6 , незаконно виготовив та зберігав за адресою свого проживання в АДРЕСА_1 особливо небезпечний наркотичний засіб опій ацетильований загальною масою у висушеному стані 0,5239 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» перевищує невеликі розміри, та особливо небезпечний наркотичний засіб концентрат з макової соломи загальною масою у висушеному стані 0,4795 г, що відповідно до наказу МОЗ № 188 від 01.08.2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» є невеликим розміром.

Таким чином, своїми умисними діями, що виразилися у незаконному виготовленні та зберіганні наркотичних засобів без мети збуту, вчиненими за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України.

09.08.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України у незаконному виготовленні та зберіганні наркотичних засобів без мети збуту, вчиненими за попередньою змовою групою осіб.

З метою запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний в судовому засіданні вказав, що провину він визнає, при вирішенні клопотання покладається на розсуд суду.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.
У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.
У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Встановлено, що 09.08.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.
В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрюваний міг вчинити інкримінований йому злочин, висунута підозра є обґрунтованою.
При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, в судовому засіданні стороною кримінального провадження надані докази, які на думку слідчого судді свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, санкцією якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: даними, які містяться в протоколі обшуку за адресою: АДРЕСА_1 від 06.08.2018 року; даними, які містяться у висновках експерта №1648 від 08.08.2018 року, №1649 від 08.08.2018 року, №1650 від 08.08.2018 року, №1651 від 08.08.2018 року, №1652 від 08.08.2018 року; показами свідка ОСОБА_7 від 07.08.2018 року; показами свідка ОСОБА_8 від 07.08.2018 року; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 08.08.2018 року; показами підозрюваного ОСОБА_5 від 08.08.2018 року; а також іншими доказами в їх сукупності;

- наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а саме: запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється;
- жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, репутацію, майновий стан.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Одночасно, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує не доведеність на даний момент стороною обвинувачення наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, а відтак вважаю за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього
Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п.1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості.
Враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у вигляді двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого та прокурора у кримінальному провадженні; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими та підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного органу Державної міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 182-183, 193-194,196-197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого - задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України,строком на 60 днів, який обчислювати з 16 год. 40 хв. 09 серпня 2018 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 07.10.2018 року, 16 год. 40 хв.

Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 35 240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: р/р 5950 в ДКСУ м.Київ, код ЗКПО - 26304855, МФО - 820172, отримувач - ТУ ДСАУ в Полтавській області, призначення платежу - застава, № ухвали суду та назва суду, прізвище, ім`я, по - батькові платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого та прокурора у кримінальному провадженні; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими та підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного органу Державної міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1