печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 червня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справу сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання прокурора, про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004294.

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004294 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 358 КК України.

В судове засідання прокурор не з`явився, через канцелярію суду надавши заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій його вимоги підтримав та просив задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності власника майна, з огляду на те, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

Прокурор у своєму клопотанні вказує, що службові особи ТОВ «КОСТЯНТИНІВСЬКИЙ ЗАВОД МЕТАЛУРГІЙНОГО ОБЛАДНАННЯ» (), ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» () та інших суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленими особами, внаслідок проведення фінансово-господарської діяльності з підприємствами, що мають ознаки фіктивності ТОВ «ТОРІФЕСТ» (), ТОВ «ФЕЛТОН ІНДАСТРІ» (), ТОВ «КОМЛЕНД» (код ), ТОВ «ТЕХНОСАН» (), ТОВ «ЕГІДА ТОРГ» (), ТОВ «ЛАЙФ ТЕКНОЛЕДЖІ» (), ТОВ «НОРД ІНТЕР» (), ТОВ «САНВЕНТІКС» (), ТОВ «МАЛРЕЙ» (код ), ТОВ «ГОЛДВЕСТ» (), ТОВ «КУПРУМОПТТОРГ» (), ТОВ «АГРО СПЕЦ ТОРГ» (), ТОВ «АРАНТА ТРЕЙД» (), ТОВ «ТЕХНО-ПАРК» (), ТОВ «ПОСТАЧМЕТАЛГРУП» (), ТОВ «АЙВА КОМПАНІ» (), ТОВ «АЙС ПРОМ» (), ТОВ «АСК-ГРУП КОМПАНІ» (), ТОВ «ВАДНЕР» (), ТОВ «ВЕСТДЕЙЛ» (), ТОВ «ВІЛЛАТІК КОМПАНІ» (), ТОВ «ДЖЕК-КСІ» (), ТОВ «ЄВРОПЕЙСЬКІ БУДІВЕЛЬНІ СИСТЕМИ» (), ТОВ «КІТ-КЕТ» (код ), ТОВ «МАГНУМ-ТРАСТ» (), ТОВ «МЕГОВАН» (), ТОВ «МІКСА ТРЕЙД» (код ), ТОВ «РІМЕЙК ПЛЮС» (), ТОВ «СВІТКОМ ТРЕЙД» (), ТОВ «СІДЖИ ГРУП» (код ), ТОВ «СІТІ БІЗНЕС ГРУПП» (), ТОВ «ХАЙБУД» (), ТОВ «ШЕРОН ДАФТ» (), ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» () ухилились від сплати податків, що призвело до ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.

Так, відповідно до отриманих відомостей установлено, що службові особи ТОВ «КОСТЯНТИНІВСЬКИЙ ЗАВОД МЕТАЛУРГІЙНОГО ОБЛАДНАННЯ» ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» () використовують реквізити ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» та ТОВ «ТОРІФЕСТ» як «транзитних» підприємств, з метою формування податкового кредиту за начебто поставлені в їх адресу товари та послуги. У подальшому, формування податкового кредиту здійснюється за рахунок ТОВ «ФЕЛТОН ІНДАСТРІ», ТОВ «КОМЛЕНД», ТОВ «ТЕХНОСАН», ТОВ «ЕГІДА ТОРГ», ТОВ «ЛАЙФ ТЕКНОЛЕДЖІ», ТОВ «НОРД ІНТЕР», ТОВ «САНВЕНТІКС», ТОВ «МАЛРЕЙ», ТОВ «ГОЛДВЕСТ», ТОВ «КУПРУМОПТТОРГ», ТОВ «АГРО СПЕЦ ТОРГ», ТОВ «АРАНТА ТРЕЙД», ТОВ «ТЕХНО-ПАРК», ТОВ «ПОСТАЧМЕТАЛГРУП».

Відповідно до отриманих від оперативних працівників інформації, указані підприємства створені з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає в штучному (незаконному) формуванні податкового кредиту з податку на додану вартість підприємствам реального сектору економіки.

Вищезазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, органи Державного контролю та фінансового моніторингу що призводить до ненадходження податків до бюджету Держави коштів в особливо великих розмірах.

Окрім того, заходами оперативного характеру встановлено, що ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» () є пов`язаними юридичними особами з ознаками фіктивності, а грошові кошти, які перераховуються на їхні розрахункові рахунки з метою прикриття незаконної діяльності, яка направлена на конвертацію безготівкових коштів в готівку.

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним суб`єктам підприємницької діяльності, на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є предметом протиправної діяльності, отримані внаслідок проведення незаконної діяльності. На даний час є достатні підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним підприємствам може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що призведе до їх втрати і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Кошти, розміщені на рахунках зазначених підприємств є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР. Таким чином, метою арешту грошових коштів розміщених на рахунку є збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України.

Також, за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України одним із видів покарання передбачено конфіскацію коштів (майна), яке отримано злочинним шляхом. З метою забезпечення подальшої конфіскації майна та коштів, як виду покарання, які підпадають під спеціальну конфіскацію, а також з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення виникла необхідність у накладені арешту на розрахункові рахунки зазначених юридичних осіб, що передбачено ч 1, 2, 3, ст. 170 КПК України та санкцією ч. 2 ст. 209 КК України.

Постановою слідчого групи слідчих третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 від 11 травня 2018 року в порядку ст. 98, 110 КПК України, грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках визнано речовим доказом.

Слідчим суддею встановлено, що в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках визнано речовим доказом.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном може бути застосована лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховуванная, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт вказаного майна, яке не було тимчасово вилучене, необхідно розглядати без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисників, представників чи законних представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки, кошти на рахунках, на які просить накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до приховування, зникнення, втрати, використання відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню в частині накладення арешту на грошові рахунки.

Вимоги клопотання в частині зобов`язання представника банку, із обов`язковим зазначенням дати та часи при оголошенні Ухвали слідчого судді, а також, повідомляти правоохоронні органи усно та письмово, про суму ПДВ, що знаходяться в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) за першим запитом слідчого, на час його надання і на момент оголошення Ухвали слідчого судді задоволенню не підлягає, оскільки, останні не підлягають розгляду в порядку ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 130, 132, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» () із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею.

Виконання ухвали доручити Державній фіскальній службі України.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити власникам майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1