Справа № 461/2969/13-к
Провадження № 1-во/461/48/18
У Х В А Л А

13.07.2018 року, Галицький районний суд м.Львова у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про виправлення описки у клопотанні про скасування арешту нерухомого майна, -

в с т а н о в и в :

ухвалою судді Галицького районного суду м. Львова від 26.06.2018 року клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту нерухомого майна задоволено. Скасовано арешт, що накладений 22.02.2013 року ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова у справі №461/1895/13-к, на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 (номер запису обтяження -14747075).

При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали судді відбувся збій, у зв`язку з чим допущена технічна описка, зокрема по тексту ухвали було не вірно зазначено номер квартири з якої скасовується арешт, замість «4 Б» у будинку АДРЕСА_2 , вказано «46».

Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна/мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судової ухвали, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України, -

у х в а л и в:

виправити описку, допущену в ухвалі судді Галицького районного суду м. Львова від 26.06.2018 року за клопотанням ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту нерухомого майна.

Зокрема, по тексту та вважати вірним номер квартири « АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 (номер запису обтяження -14747075).

Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1