Справа № 626/1121/18
Провадження № 1-кс/626/283/2018
У Х В А Л А
про арешт майна

01 червня 2018 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , при секретарі ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000319, -

В С Т А Н О В И В:
01.06.2018р. до суду надійшло клопотання слідчого про арешт майна, яке тимчасово було вилучено під час огляду місця події від 31.05.21018 року.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 31.05.2018 року до чергової частини Красноградського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт старшого оперуповноваженого Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_5 про те що, у підвальному приміщенні житлового будинку АДРЕСА_1 , невстановлена особа, в порушення вимог Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» відвідувачам надає доступ до гри в азартні ігри на гральних автоматах.
З метою недопущення знищення майна, яке являється предметом злочинної діяльності на місце події була направлена слідчо-оперативна група.
Оскільки відкладення слідчої дії могло призвести до втрати предмету злочинної діяльності, а саме знищення гральних автоматів, слідчим відповідно до ч. 1 ст. 233, ст. 237 КПК України проведено огляд місця події за вищевказаною адресою. Під час огляду в приміщенні за вищевказаною адресою, виявлено та вилучено гральні автомати в кількості 13 шт., грошові кошти в сумі 120 гривень та в`язку ключів від ігрових автоматів в кількості 10 шт. та один магнітний ключ.
За даним фактом СВ Красноградського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319 від 31.05.2018 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України - зайняття гральним бізнесом.
В зв`язку з тим що вилучені речі є речовими доказами по справі, то слідчій звернувся до суду з відповідним клопотанням про накладення арешту на нього.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, вважаю, що клопотання слідчого про арешт майна, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Крім того, відповідно ч.7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положення п.1 ч.5 ст.171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що перелічене в клопотанні слідчого майно, вилучене під час огляду місця події 31.05.2018 року, може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.1 ст. 1 Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні», гральний бізнес - діяльність, пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних симуляторах, у букмекерських конторах, в інтерактивних закладах, в електронному (віртуальному) казино незалежно від місця розташування сервера.
У відповідності до ч.1 ст. 170 КПК України вказані ігрові автомати в кількості 13 шт., грошові кошти в сумі 120 гривень та в`язка ключів від ігрових автоматів в кількості 10 шт. та один магнітний ключ, необхідно арештувати задля запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження сторонніми особами або власниками.
Досудовим розслідуванням встановлено, що вилучені ігрові автомати грошові кошти та в`язка ключів від ігрових автоматів являються предметом вчинення кримінального правопорушення та являються доказом зайняття гральним бізнесом, що заборонено чинним законодавством України.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз.1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказані речі підлягає задоволенню.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 98, 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке перелічено в клопотанні слідчого, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що вони можуть містити відомості про обставини вчинення злочину, тобто відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України судове засідання проводилось з застосуванням технічних засобів фіксування кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 - задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно:

- 13 шт. гральних автоматів,
- грошові кошти в сумі 120 гривень,
- в`язку ключів від ігрових автоматів в кількості 10 шт. та один магнітний ключ, які вилучено в ході огляду місця події від 31.05.2018 року, а саме у підвальному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , задля забезпечення кримінального провадження, а саме: проведення судово-комп`ютерної технічної експертизи, проведення додаткового їх огляду, проведення інших необхідних слідчих дій, проведення повного та заборонити вчинення дій направлених на передачу та відчуження вилучених речей до скасування арешту майна у встановленому Кримінально процесуальним кодексом України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1