Справа №752/4141/18
Провадження по справі № 1-кс/752/2143/18

У Х В А Л А
про арешт майна

13.03.2018 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва внесене № 0001361 заступником начальника відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , клопотання про арешт майна, подане в порядку глави 17 Кримінального процесуального кодексу України, -
В С Т А Н О В И В:
Заступник начальника відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 звернувся з клопотання про накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках підприємств: ТОВ «СЕЛАЙНА» (КОД ) - № НОМЕР_1 в ПАТ АКБ «ЛЬВІВ» (МФО 325268), який знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Сербська, 1, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цьому рахунку, за першим запитом слідчого на час його надання, а також надати довідку щодо кількості грошових коштів на розрахунковому рахунку на час накладення арешту.

Клопотання обґрунтоване тим, що Генеральною прокуратурою України здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001361 за фактом умисного отримання службовими особами неправомірної вигоди в особливо великому розмірі за вчинення чи не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, з використанням службового становища за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
В ході слідства встановлено, що окремі посадові особи ДФС України та районних підрозділів фіскальної служби у м. Києві, зловживаючи службовим становищем, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших фізичних та юридичних осіб, всупереч інтересам служби, створили протиправний механізм спрямований на незаконне формування сум податкового кредиту з ПДВ по безтоварних операціях та створення умов для ухилення від оподаткування підприємств реального сектору економіки.
Зокрема, вищезазначені посадові особи спільно з керівною ланкою ДПІ у Печерському, Подільському та Дніпровському районах ГУ ДФС у м. Києві, впровадили механізм сприяння у діяльності транзитно-конвертаційної групи, шляхом неправомірного використання службового становища.
Відповідно до наявної інформації, у 2016-2017 році на території м. Києва з метою незаконного формування сум податкового кредиту податку на додану вартість, використовуючи безтоварні операції, створено та зареєстровано на громадян України ряд суб`єктів господарювання, які фактично контролюються третіми невстановленими особами та надають послуги з оформлення документів прикриття та конвертації безготівкових коштів у готівку.
При цьому, з метою зменшення ризику виявлення вказаних операцій контролюючими та правоохоронними органами, за узгодженням з окремими посадовими особами органів ДФС сумнівні СГД реєструються в різних районах міста Києва.
Одночасно, службовими особами ГУ ДФС України у м. Києві та окремих районних податкових інспекцій м. Києва надається сприяння в організації протиправних фінансових схем шляхом сприяння в маніпулюванні податковою звітністю, не потрапляння таких СГД до переліку ризикових, консультування щодо шляхів обходу системи автоматичного моніторингу ДФС України тощо, в обмін на отримання щомісячної неправомірної вигоди.
Встановлено наступні суб`єкти господарювання, які використовуються в протиправних фінансових схемах:
ДПІ у Дніпровському районі ГУ ДФС у м. Києві: ТОВ «Селайна» (), ТОВ «Айрон-Ельянс» (), ТОВ «Хеппі Будлайн» (),ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві, ТОВ «Промоера» (), ТОВ «ПромСоюз» (), ТОВ «Євроінтемс» (), ТОВ «Форссельт» (), ТОВ «Ергопродукт» (), ТОВ «Централбаум» ().
Для здійснення протиправної діяльності, зазначені підприємства використовують спільні ІР-адреси зокрема НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; мають відкриті розрахункові рахунки у однакових фінансово-кредитних обслуговуючих установах та формальних посадових осіб зареєстрованих за місцем проживання у Дніпропетровському регіоні
Протягом грудня 2017 року січня 2018 року невстановленими особами за рахунок використання групи наведених СГД незаконно сформовано та зареєстровано податковий кредит з ПДВ по неіснуючим господарським операціям, які фактично не відбувались на суму 9,31 млн. гривень.
ДПІ у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві: ТОВ «Профі-Уніко» (), ТОВ «Торглейс» (), ТОВ «БаттерТрейд» (), ТОВ «Севрас» (), ТОВ «Драблейн» (), ТОВ «Лайніт» (), ТОВ «СітілендІнвест» ().
Для здійснення протиправної діяльності використовують спільну ІР-адресу, зокрема 88.99.184.156 (Німеччина); мають відкриті розрахункові рахунки у однакових фінансово-кредитних обслуговуючих установах та формальних посадових осіб зареєстрованих за місцем проживання у Дніпропетровському та Запорізькому регіонах.
Протягом грудня 2017 року січня 2018 року невстановленими особами за рахунок використання групи наведених СГД незаконно сформовано та зареєстровано податковий кредит з ПДВ по неіснуючим господарським операціям, які фактично не відбувались на суму 66,87 млн. гривень.
При цьому, станом на 26.01.2018, на залишках спеціальних рахунків суб`єктів господарювання, що входять до складу вищенаведеної групи, рахуються наступні обсяги сум ПДВ, що можуть бути використані у злочинній діяльності:
-ТОВ «Лайніт» (код 41512289) у розмірі 0,47 млн. грн. ПК з ПДВ;
-ТОВ «СітілендІнвест» (код 41568614) у розмірі 2,32 млн. грн. ПК з ПДВ.
З метою створення видимості реальних фінансово-господарських операцій, підприємствами під контролем невстановлених осіб протягом грудня 2017 року січня 2018 року систематично збільшувався ліміт спеціального рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ (далі СЕА ПДВ) шляхом оформлення податкових накладних на придбання товарів або послуг без їх фактичного постачання від інших підприємств (за попередньою домовленістю та/або винагороду).
У подальшому, невстановлені особи, що мають навички та спеціальні знання у сфері оподаткування та механізмах роботи СЕА ПДВ, шляхом використання технічних недоліків у СЕА ПДВ, формували за рахунок суб`єктів господарювання податкові зобов`язання для інших платників податків, реєструючи податкові накладні із товарним кодом УКТЗЕД та номенклатурою товарів/послуг, що відрізняються від придбаних та не можуть бути виготовлені/надані підприємствами самостійно.
Для забезпечення безперебійної реєстрації сум ПДВ, невстановлені особи будучи достовірно обізнані про заходи автоматичного моніторингу ДФС України, виконували маніпулювання електронними податковими даними та сумами, що містились на спеціальних рахунках СЕА ПДВ, шляхом дотримання пропорцій ризикових та не ризикових кодів УКТЗЕД в межах балансу податкового ліміту підприємств
У досудового розслідування є достатні підстави вважати, що службові особи під прикриттям посадових осіб ДФС України здійснюють незаконну діяльність з конвертації (обготівкування) грошових коштів за підробленими документами з метою їх подальшого виводу в тіньовий сектор економіки.
Також встановлено, що в ПАТ АКБ «ЛЬВІВ» (МФО 325268), який знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Сербська, 1; відкриті розрахункові рахунки ТОВ «СЕЛАЙНА» (КОД ) - № НОМЕР_1 .
Грошові кошти у безготівкову вигляді на банківських рахунках ТОВ «СЕЛАЙНА» (КОД ) - № НОМЕР_1 в ПАТ АКБ «ЛЬВІВ» (МФО 325268), який знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Сербська, 1 відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України, тобто як такі, що використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України на них може бути накладений арешт, з метою позбавлення, в майбутньому, підозрюваного володіти, користуватися та розпоряджатися ними.
У судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує та просити його задовольнити з підстав викиданих у ньому обставин.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, переслідуючи мету забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно,гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
В клопотанні прокурора наявні достатні підстави для арешту на грошові кошти, які знаходяться у безготівкову вигляді на банківських рахунках ТОВ «СЕЛАЙНА» (КОД ) - № НОМЕР_1 в ПАТ АКБ «ЛЬВІВ» (МФО 325268), який знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Сербська, 1 відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України, тобто як такі, що використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України на них може бути накладений арешт, з метою позбавлення, в майбутньому, підозрюваного володіти, користуватися та розпоряджатися ними, та органом досудового розслідування зібрано та надано слідчому судді достатні на даному етапі досудового розслідування докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України
При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про накладення арешту на майно.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках підприємств: ТОВ «СЕЛАЙНА» (КОД ) - № НОМЕР_1 в ПАТ АКБ «ЛЬВІВ» (МФО 325268), який знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Сербська, 1, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цьому рахунку, за першим запитом слідчого на час його надання, а також надати довідку щодо кількості грошових коштів на розрахунковому рахунку на час накладення арешту.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя