Дата документу 26.09.2017 Справа № 554/1672/17

Провадження № 1-кс/554/5033/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2017 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника (власника майна) ОСОБА_3 , її представника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0000142 від 07 лютого 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 03 березня 2017 року, на її майно в межах кримінального провадження № 0000142 від 07 лютого 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України

На обґрунтування клопотання заявниця посилається на ті обставини, що про обтяження майна випадково дізналася з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, її не викликали до суду для розгляду клопотання про арешт майна, власником якого вона є, жодного відношення до кримінального провадження, по якому проводиться досудове розслідування вона не має, за цей час жодній особі не було повідомлено про підозру, арешт належного їй майна позбавляє її права вільно розпоряджатись своєю власністю на власний розсуд, є недоцільним та підлягає скасуванню.
ОСОБА_3 та її представник в судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та вказав, що арешт на майно накладено з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) і підстав для його скасування немає.
Слідчий та особа, за клопотанням якої був накладений арешт на майно адвокат ОСОБА_6 та особа, від імені якої він подавав це клопотання, ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені належним чином. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Заслухавши представника заявника, прокурора, дослідивши матеріали клопотання, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Так, статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 6 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні, у провадженні слідчого Полтавського районного відділення поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_8 знаходиться кримінальне провадження № 0000142 від 08 лютого 2017 року, відповідно до витягу з якого влітку 2015 року ОСОБА_9 в кафе «Мухомор» Полтавського району, взяв в борг грошові кошти у ОСОБА_7 на розвиток салону краси на території Полтавської області та до цього часу їх не повернув, уникаючи при цьому зустрічей та телефонних розмов, тим самим заволодівши її майном шляхом зловживання довірою.

Правова кваліфікація ч. 2 ст. 190 КК України.

У вказаному кримінальному провадженню потерпілою є ОСОБА_7 , яка звернулась в межах кримінального провадження із цивільним позовом до ОСОБА_9 та ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої даним кримінальним правопорушенням.

Адвокат ОСОБА_6 в інтересах цивільного позивача ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно ОСОБА_9 та ОСОБА_3 , посилаючись на ті обставини, що ОСОБА_9 та ОСОБА_3 можуть вжити реальні дії щодо реалізації належного їм майна, що може призвести до його зникнення та втрати шляхом його відчуження іншим особам, що перешкодить кримінальному провадженню та завдасть шкоди потерпілій, унеможливить конфіскацію майна та відшкодування завданої шкоди.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 03 березня 2017 року клопотання задоволено та накладено арешт на майно, яке, зокрема, належить ОСОБА_3 , а саме: літера «А-1» будинок АДРЕСА_1 ,загальною площею 82 кв.м; земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0186 га, кадастровий номер :12:006:0001; нежитлові приміщення №1-;-5;19;20;22;23 в літ. «Д-3», загальною площею 68,6 кв.м у цокольному поверсі будинку АДРЕСА_2 ; нежитлові приміщення №3-1-;-3-5 в літ. «А-9», загальною площею 40,5 кв.м на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_3 ; нежитлові приміщення № 3-1-;-3-5 в літ. «А-5», загальною площею 40,5 кв.м на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_3 ; квартири АДРЕСА_4 .

Постановляючи ухвалу про накладення арешту на майно, суд виходив з того, що цивільний позивач має право звернутися до суду із такими вимогами на підставі ст. ст. 61, 170 КПК України, а арешт на майно потрібно накласти з метою забезпечення цивільного позову, розмір якого є співмірним з вартістю майна, яке належить арештувати.

Однак вважаю, що арешт на майно було накладено необґрунтовано, оскільки ОСОБА_3 , на майно якої було накладено арешт не була присутня при розгляді питання про арешт майна, її думка з цього приводу не була з`ясована та не врахована судом, наявність ризику відчуження нею майна не був підтверджений.

Разом із цим, законом визначено вичерпний перелік осіб, на майно яких може бути накладено арешт з метою відшкодування щкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) ч. 6 ст. 170 КПК України, а саме це може бути майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Проте, підозра у даному кримінальному правопорушенні нікому не пред`явлена, як на даний час так і на час вирішення питання про арешт майна, ОСОБА_3 не є ні підозрюваною, ні фізичною особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, ні юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, тому підстав для накладення арешту в даному випадку з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову), як передбачено ч.4 та ч. 6 статті 170 КПК України, немає.

Окрім цього, судом на порушення вимог ч. 8 статті 170 КПК України не було з`ясовано, чи співмірна вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, із розміром шкоди, зазначеним у цивільному позові, не надано цим обставинам належної оцінки, оскільки накладено арешт на декілька нежитлових приміщень, земельні ділянки та квартиру у м. Харкові без з`ясування їх вартості, а відтак і співмірності вартості арештованого майна із розміром цивільного позову.

З огляду на викладене, клопотання ОСОБА_3 потрібно задовольнити та скасувати арешт, накладений на її майно ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 03 березня 2017 року.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1 ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна задовольнити.

Скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 03 березня 2017 року в межах кримінального провадження № 0000142 від 07 лютого 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, на майно, яке належить ОСОБА_3 , а саме: літера «А-1» будинок АДРЕСА_1 ,загальною площею 82 кв.м; земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0186 га, кадастровий номер :12:006:0001; нежитлові приміщення №1-;-5;19;20;22;23 в літ. «Д-3», загальною площею 68,6 кв.м у цокольному поверсі будинку АДРЕСА_2 ; нежитлові приміщення №3-1-;-3-5 в літ. «А-9», загальною площею 40,5 кв.м на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_3 ; нежитлові приміщення № 3-1-;-3-5 в літ. «А-5», загальною площею 40,5 кв.м на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_3 ; квартири АДРЕСА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1