АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
з участю секретаря ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційного суду міста Києва матеріали судового провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дніпровськогорайонного суду міста Києва від 30 жовтня 2017 року, -
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2017 року відмовлено у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про встановлення строку для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000189.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, адвокат ОСОБА_5 , діючи в інтересах ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді, вважаючи її незаконною.
В обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що судом невірно визначено предмет судового розгляду, оскільки ним подано не скаргу на бездіяльність слідчого в порядку ст.303 КПК України, а клопотання про встановлення строку для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, яке подавалося в порядку ст.114 цього Кодексу.
Враховуючи, що подане клопотання містить обґрунтовані вимоги про встановлення конкретного строку для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000189, слідчий суддя був зобов`язаний розглянути його по суті, дослідивши матеріали провадження, та прийняти рішення про задоволення клопотання чи відмову у його задоволенні.
За результатами апеляційного розгляду просить ухвалу слідчого судді скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.
Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали судового провадження, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів судового провдження, адвокат ОСОБА_5 , діючи в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанняим про встановлення строку для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000189 від 14.07.2014 року.
Подане клопотання, з посиланням на ст.ст.28, 114 КПК України, мотивоване тим, що досудове розслідування у вказаному кримінальном провадженні триває більше 39 місяців, однак за цей час слідчим не вчинено необхідних та достатніх процесуальних дій, спрямованих на завершення досудового розслідування. За таких обставин захисник звернувся до слідчого судді із клопотанням про встановлення строку один місяць для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000189.
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2017 року відмовлено у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про встановлення строку для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000189.
Рішення слідчого судді мотивоване тим, що заявником фактично оскаржується невиправдане затягування досудового розслідування у кримінальному провадженні. Проте, як вважає слідчий суддя, така скарга не підлягає розгляду слідчим суддею в порядку ст.303 КПК України.
Крім цього, з позиції суду, фактичне оскарження недотримання розумних строків досудового розслідування шляхом звернення до слідчого судді з посиланням на ст.114 КПК України, не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.
Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному судовому рішенні, суперечать вимогам кримінального процесуального закону, виходячи з наступного.
Обґрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що слідчий суддя невірно визначив предмет судового розгляду, розглянувши подане адвокатом ОСОБА_5 клопотання в порядку глави 26 КПК України, яка регламентує оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.
Як вбачається із матеріалів судового провадження, захисник звернувся до слідчого судді в порядку ст.114 КПК України із клопотанням про встановлення строку для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000189 від 14.07.2014 року.
Крім цього, помилковими є і твердження суду про те, що фактичне оскарження недотримання розумних строків досудового розслідування шляхом звернення до слідчого судді з посиланням на ст.114 КПК України, не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.
Згідно з ч.6 ст.28 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.
Вказані норми кримінального процесуального закону надають слідчому судді повноваження встановлювати конкретний строк для здійснення кримінального провадження або окремих процесуальних дій з метою контролю за дотриманням органом досудового розслідування принципу розумності строків.
Такі положення узгоджуються також із практикою Європейського Суду з прав людини, який у своєму рішенні від 26.10.2000 року у справі «Кудла проти Польщі» відмітив про необхідність забезпечення механізму, завдяки якому особи можуть скористатися засобами судового захисту на національному рівні від порушення конвенційних прав, перед тим як вдатися до міжнародного механізму оскарження в Суді. З цього погляду, право особи на судовий розгляд упродовж розумного строку буде менш ефективним без можливості подати конвенційну скаргу спочатку до національних органів. Суд дійшов висновку, що неможливість внутрішнього законодавства забезпечити подібний засіб правового захисту прирівнюватиметься до порушення ст.13 Конвенції.
Отже, клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 в порядку ст.114 КПК України про встановлення строку для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу.
Колегія суддів вважає, що допущені слідчим суддею порушення вимог кримінального процесуального закону при постановленні судового рішення є істотними, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної ухвали і призначення нового розгляду в суді першої інстанції.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 405, 412, 415, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2017 року, якою відмовлено у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про встановлення строку для проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000189, скасувати, та призначити новий розгляду в суді першої інстанції.
Ухвала у касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді:

_______________ _______________ ______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3