ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про відмову у наданні дозволу на проведення
документальної позапланової перевірки
Провадження № 1-кс/712/5076/17
місто Черкаси 11 вересня 2017 року
Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , упродовж 2015-2016 років використовуючи реквізити підконтрольних їм фіктивних підприємств, серед яких ТОВ «Консент ЛТД», ТОВ «ВЕСТ ЕНД», ТОВ «Селма Груп», ТОВ «Сокта», ТОВ «Ларгес», ТОВ «Дока Плюс 2015», ТОВ «Ентент», ТОВ «Батафога», ПП «Адіо», ТОВ «ДІАМІКС», ТОВ «Фуд Груп ЛТД», ТОВ «Торгова група «Ремс», ТОВ «Тітан Експрес», ТОВ «ІКГ Гермєс», ТОВ «Агроінвест», ТОВ «Астра ІД», ТОВ «Спектр», ТОВ «Альфаполімер», ТОВ «Пролісок», ТОВ «Персоніус», ТОВ «Вольнянський молокозавод», ПП «ШО» «Авітекс», ТОВ «Лідер ЛВ», ТОВ «Люмене Констракшн», ТОВ «Ельмас», ТОВ «Укрмаштехторг» та ТОВ «Шуз Імпорт ЛТД» надавали послуги з формування штучного податкового кредиту СГД реального сектору економіки.
Крім цього, 07.02.2017 року під час проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було виявлено та вилучено печатки 32 суб`єктів господарської діяльності, зареєстрованих на території Дніпропетровської, Житомирської, Одеської, Полтавської, Харківської, Херсонської областей та м. Києва, які використовувалися організаторами «конвертаційного центру».
Згідно допиту директора ОСОБА_8 встановлено, що вказане товариство вона зареєструвала за винагороду, без мети здійснення господарської діяльності, про що внесено відомості до ЄРДР за ст. 205 КК України.
Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що взаємовідносини між ТОВ «Сокта» та його контрагентами мають ознаки «безтоварності», по ланцюгу постачання ТМЦ, оскільки встановлено розбіжність у номенклатурі придбаних та реалізованих товарів, що свідчить про те, що вказані операції в дійсності не відбувалися, а лише відображалися у первинних документах шляхом внесення до них неправдивих даних для надання операціям вигляду законності.
Прокурор вважає, що вищевказані обставини кримінального провадження вказують на фіктивність створення та діяльності юридичної особи, нікчемність всіх правочинів, вчинених від імені цього підприємства, тому вся діяльність даного підприємства в цілому та окремі господарські операції зокрема, не були спрямовані на реальне настання правових наслідків, що обумовлені правочинами, здійсненими вказаним підприємством при придбанні та продажу товарів (робіт, послуг) та не створили юридичних наслідків таких правочинів, що суперечить інтересам держави, тобто всі правочини та господарські операції вказаного фіктивного підприємства є нікчемними.
У судовому засіданні прокурор клопотання повністю підтримав та просив суд його задовольнити.
Дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя приходе до наступного.
Згідно до ч. 1 ст. 1 КПК України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений, звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.7 ст.11 Закону України від 26.01.1993 року № 2939-XII (з наступними змінами і доповненнями) «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» позапланові виїзні ревізії суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені цим Законом до підконтрольних установ, проводяться органами державного фінансового контролю за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Разом з тим, положення КПК України не відносять до компетенції слідчого судді вирішення питання щодо надання дозволу на проведення позапланової виїзної ревізії, ст. 132 КПК України, не передбачає такого заходу кримінального провадження, не регламентує порядок розгляду таких клопотань, обсяг доказування при розгляді такого клопотання, критерії, за якими слідчий суддя повинен визначати достатність підстав для надання дозволу на проведення перевірки. Положеннями КПК України не передбачено повноважень слідчого судді призначати позапланову виїздну ревізію.
Прокурор звертаючись до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення перевірки, належним чином не обґрунтував необхідність призначення документальної позапланової перевірки саме на підставі ухвали слідчого судді та не зазначив правові норми, які відносять до компетенції слідчого судді вирішення зазначеного питання.
Таким чином, враховуючи, що Кримінальний процесуальний кодекс України містить вичерпний перелік слідчих і процесуальних дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею у передбаченому ним порядку, і в цьому переліку не закріплено повноважень слідчого судді надавати дозвіл на проведення позапланових документальних ревізій суб`єктів господарської діяльності, у задоволенні клопотання необхідно відмовити.
Керуючись ст. ст. 11, 14 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ст.ст. 91, 92, 131, 132, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію цієї ухвали мені вручено «_____»________ 2017 року о ____ год. ____ хв.