ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
справа №201/405/18
№1-кс/201/1580/2018
У Х В А Л А

іменем України

18 січня 2018 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі клопотання ОСОБА_3 (представник ОСОБА_4 ) про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0004120 від 06.12.2017 року, накладеного 11.01.2018 року Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_5 ), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 звернулися до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження №0004120 від 06.12.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_5 ) від 11.01.2018 року було накладено арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування свого клопотання заявник посилається на те, що слідчим відділом Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004120 від 06.12.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України. 14.12.2017 р. слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_5 виніс ухвалу, якою надав дозвіл на проведення обшуку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі цієї ухвали 27.12.2017 року старшим слідчим Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 було проведено обшук, в ході якого вилучено належні скаржнику алкогольні напої та документацію. Крім того, заявник повідомляє про те, що йому випадково стало відомо, що 28.12.2017 року слідчий СВ Жовтневого ВП ГУНП у Дніпропетровській області звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене у нього під час обшуку майно і 11.01.2018 року слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_5 без участі власника майна, тобто заявника ОСОБА_3 , задовольнив це клопотання.

Заявник, спираючись на ст.172 КПК України, наголошує на те, що клопотання на арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Отже, на думку заявника, арешт на вилучене у нього майно було накладено необґрунтовано з порушенням вимог чинного законодавства, і тому має бути скасованим, а майно повернутим йому у повному обсязі.

Заявник був повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду скарги, однак в судове засідання не прибув. У своїй заяві представник заявника просив розглянути клопотання без їх участі. На задоволенні клопотання наполягає та просить його задовольнити. У зв`язку із цим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровські області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, на підтвердження чого в матеріалах справи містяться відповідні докази, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Суд, розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, виходить з наступного.

Слідчим відділом Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004120 від 06.12.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України. 14.12.2017 р. слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_5 виніс ухвалу, якою надав дозвіл на проведення обшуку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . 27.12.2017 року старшим слідчим Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 на підставі цієї ухвали було проведено обшук, в ході якого вилучено належні скаржнику алкогольні напої та документацію. Також судом встановлено, що 11.01.2018 року слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_5 виніс ухвалу, відповідно до якої було накладено арешт на належне заявнику майно.

Аналізуючи зазначене та надаючи оцінку встановленим обставинам, слід виходити з наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду.

Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати.

Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Викладені обставини свідчать, що ризики, що стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту алкогольних напоїв та документації, відпали, що обґрунтовано матеріалами доданими до клопотання, тоді як сторона обвинувачення в судовому засіданні не використала можливість спростувати доводи клопотання та не навела додаткових доводів в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності, враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння ОСОБА_3 належним йому майном, на підставі вище встановлених обставин, у зв`язку з чим вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 (представник ОСОБА_4 ) про скасування арешту у кримінальному провадженні №0004120 від 06.12.2017 року, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_5 ) від 11.01.2018 року задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_7 ) від 17.10.2017 року у справі на:

-6 пляшок вина «Дона Італія»,

-6 пляшок вина «Vino Rossa»,

-6 пляшок вина «Донна Italia»,

-6 пляшок вина «Донна Italia»,

-6 пляшок вина «Corte viola»,

-9 коробок з вином «Terre dell isola» біле по 6 пляшок у кожній коробці,

-2 коробки з 17 пляшками вина «Corte viola»,

-3 пляшки вина «Terre dell isola»,

-7 коробок з 36 пляшками вина «Canei», 6 пляшками вина «Донна Italia»,

-1 коробку з 8 пляшками білого вина «Prosecco»,

-10 коробок з «Prosecco» five stars» в кожній по 9 пляшок, в 3 коробках по 6 пляшок,

-3 коробки з 16 пляшками вина «Donna Italia»,

-1 коробка з 6 пляшками вина «Vino Rossa»,

-рахунок-фактуру про сплату ОСОБА_3 податку та орендної плати,

-зошит у твердій обкладинці «Animal foto»,

-чорнові записи з назвами продукції,

-договори оренди з платіжними дорученнями.

Зобов`язати слідчий відділ Соборного ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області передати ОСОБА_3 , як власнику:

-6 пляшок вина «Дона Італія»,

-6 пляшок вина « ОСОБА_8 »,

-6 пляшок вина «Донна Italia»,

-6 пляшок вина «Донна Italia»,

-6 пляшок вина «Corte viola»,

-9 коробок з вином «Terre dell isola» біле по 6 пляшок у кожній коробці,

-2 коробки з 17 пляшками вина «Corte viola»,

-3 пляшки вина «Terre dell isola»,

-7 коробок з 36 пляшками вина «Canei», 6 пляшками вина «Донна Italia»,

-1 коробку з 8 пляшками білого вина «Prosecco»,

-10 коробок з «Prosecco» five stars» в кожній по 9 пляшок, в 3 коробках по 6 пляшок,

-3 коробки з 16 пляшками вина «Donna Italia»,

-1 коробка з 6 пляшками вина «Vino Rossa»,

-рахунок-фактуру про сплату ОСОБА_3 податку та орендної плати,

-зошит у твердій обкладинці «Animal foto»,

-чорнові записи з назвами продукції,

-договори оренди з платіжними дорученнями,

які є речовими доказами у кримінальному провадженні №0004120 від 06.12.2017 року.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1