10.10.2017
Ленінський районний суд м.Харкова
У Х В А Л А
Іменем України
10 жовтня 2017р. Справа №642/5063/17 Провадження 1-кс/642/1752/17

Суд у складі: Головуючого судді: ОСОБА_1
Секретаря: ОСОБА_2
За участі: Прокурора ОСОБА_3
Слідчого ОСОБА_4
Обвинуваченого: ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002296 від 13.09.2017 р. відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м.Харкова, громадянин України, українець, з середньою освітою, не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому:
- 29.11.2011 Орджонікідзевським р/с м. Харкова за ч.2 ст.186 КК України до 4 років позбавлення волі, ст. 75,76 КК України від відбиття покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік;
- 30.03.2017 Орджонікідзевським р/с м. Харкова за ч.1 ст.309 КК України до 1 років позбавлення волі, ст. 75,76 КК України від відбиття покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
13 вересня 2017 року приблизно о 12 годині 35 хвилин ОСОБА_5 знаходячись у крамниці ТОВ "Український Рітейл", "Брусничка", який розташований за адресою: м. Харків, пров. Піскуновський, 4 маючи умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, таємно заволодів манном, а саме:
Каву розчинну «Jacobs Monarch» (якобз монарх) вагою 95 г. кожна у кількості 2 двох скляних банок, вартістю 125грн 19коп. за 1 (одну) банку з кавою, загальною вартістю 250грн 38 коп., після чого ОСОБА_5 направився до виходу з приміщення магазину "Український Рітейл", "Брусничка", минувши касові зони, не сплативши за товар, однак був викритий працівником охорони крамниці при виході, чим не довів свій свій намір до кінця з причин, що не залежали від його волі.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15 ч.1 ст.185 КК України, тобто закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка).
28.09.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого чч.2 ст.15 ч.1 ст. 185 КК України.
10.10.2017 слідчий звернувся з клопотанням до суду про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В обґрунтування клопотання слідчий вважає, що підставою застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України.
Прокурор пітримав клопотання слідчого.
Слідчий клопотання підтримав, посилався на те, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбачених ст.177 КПК України. З метою запобігання спроби ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджання подальшої злочинної діяльність, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, просить обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Підозрюваного ОСОБА_5 вину визнав. В поясненні вказав, що він згоден з обставинами підозри.
Вислухавши пояснення учасників судового засідання, судом встановлені наступні факти та обставини:
Матеріалами клопотання підтверджено винність у висунутої підозри, а саме показаннями потерпілого, свідків, висновком експерта, відіозаписом.
Згідно зі змістом ст.ст.131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ч. 1 ст.181 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст..177 КПА України.
Ч. 2 ст. 183 КПК України зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 роки.
Під час досудового слідства встановлено, що знайшло підтвердження у судовому засіданні, наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Судом оцінено репутацію підозрюваного.
При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Враховуючи зазначені обставини, застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може бути достатнім для запобігання зазначених ризиків.
Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи дані про особу підозрюваного, тяжкість скоєного злочину та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом; вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі до 20 розмірів прожиткового мінімуму, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або 4 ст.183 КПУ України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст.183 та ч.5 ст.184 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
4) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Відповідно ст..209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через покорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.
Вимогами статті 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення» визначено: Установами для тримання осіб, щодо яких як запобіжний захід обрано тримання під вартою або до яких застосовано тимчасовий чи екстрадиційний арешт, є слідчі ізолятори Державної кримінально-виконавчої служби України, гауптвахти Військової служби правопорядку у Збройних Силах України. В окремих випадках, що визначаються потребою в проведенні слідчих дій, ці особи можуть перебувати в ізоляторах тимчасового тримання.
Керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів із моменту затримання, з 10.10. 2017 року з утримання в установі Державної кримінально-виконавчої служби України.
Розмір застави визначити в межах 20 прожиткових мінімумом в сумі 30880 (тридцять тисяч вісімсот вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на Депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (Одержувач ТУ ДСА у Харківській області, Банк ДКС України, код ЄДРПОУ 26281249, МФО 820172, рахунок: 6674, призначення платежу запобіжний захід, до сплину терміну тримання під вартою).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
4) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Ленінського районного суду м.Харкова.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчої судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокуратуру Харківської області.
Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.
Слідчий суддя: ОСОБА_1