У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"04" грудня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст. 225 КПК України за клопотанням слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про проведення під час досудового розслідування допиту свідка в рамках кримінального провадження унесеного до ЄРДР 03.11.2017 за № 0014910 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчий за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення під час досудового розслідування у рамках вказаного кримінального провадження допиту свідка ОСОБА_4 , з огляду на те, що підозрюваний в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 може вливати на свідчення зазначеного свідка шляхом залякування або погроз, внаслідок чого останній може змінити свої показання.
Тож, слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст. 225 КПК України за клопотанням, приходить до наступного.

Питання допиту свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні регламентовано главою 20 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб.
При цьому, у відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, заявник при подачі певного клопотання зобов`язаний довести обставини, на які він посилається.

Як убачається з клопотання сторона обвинувачення обґрунтовує необхідність допиту свідка тим, що на останнього може бути здійснено вплив підозрюваним в даному кримінальному провадженні.

При цьому як вбачається з ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 04.11.2017 відносно підозрюваного в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Таким чином, у супереч ст. 225 КПК України, дане клопотання не містить обґрунтованих підстав для допиту свідка.

З викладених у клопотанні доводів та долучених матеріалів не встановлено, на цей час, об`єктивних даних, які б вказували, що є наявним існування небезпеки для життя і здоров`я свідка, тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.
Крім того, за умови, що у майбутньому, при судовому розгляді даного кримінального провадження, відповідно до норм ст. 336 КПК України, при наявності певних обставин, які унеможливлюватимуть прибуття свідка суд має змогу допитати його у режимі відео конференції.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги той факт, що слідчим у заявленому клопотанні не наведено виняткових обставин, які б свідчили про те, що в майбутньому буде унеможливлено допит в суді даного свідка або ж відсутність такого допиту на стадії досудового розслідування з може об`єктивно вплинути на повноту чи достовірність показань останнього, на даному етапі, не вбачаю підстав для задоволення цього клопотання, оскільки викладені у ньому відомості є сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 225, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про проведення під час досудового розслідування допиту свідка в рамках кримінального провадження унесеного до ЄРДР 03.11.2017 за № 0014910 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1