1Справа № 335/7477/17 1-кс/335/5070/2017
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ВСТАНОВИВ:
22.06.2017 старший слідчий СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 за погодженням з процесуальним керівником звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилученого 18.06.2017 в ході проведення огляду місця події у приміщенні з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованому за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 145 (комп`ютерної техніки).
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 08.07.2016 до Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що на території Вознесенівського району продаються підроблені лотерейні білети, Крім того встановлено, що на території Вознесенівського району м. Запоріжжя незаконно функціонують зали гральних автоматів.
18.06.2017 до Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУ НП в Запорізькій області надійшло повідомлення, що за адресою: АДРЕСА_1 , «Золота підкова», незаконно працюють ігрові автомати.
Цього ж дня, в ході проведення огляду місця події у приміщенні з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено 13 системних блоків.
Слідчий зазначає, що є достатні підстави вважати, що зазначене майно являється предметом скоєння злочину, так як безпосередньо використовувались для надання послуг грального бізнесу. Крім того, вилучене майно є важливим речовим доказом по кримінальному провадженню. Для встановлення всіх обставин та проведення повного та всебічного розслідування даного кримінального провадження є необхідність проведення ряду судових експертиз, направлених на встановлення систематичності використання комп`ютерів для проведення грального бізнесу.
Враховуючи те, що незастосування арешту на майно може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна, або настання інших наслідків які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий просив накласти арешт на зазначене майно.
Слідчий у судовому засіданні доводи клопотання підтримала, просила його задовольнити у повному обсязі. Також пояснила, що клопотання про арешт майна було подано поштою у строк, передбачений КПК України.
Представник власника майна у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з тих підстав, що несанкціонований огляд (а фактично обшук) був проведений без відповідної ухвали слідчого судді, клопотання подано з пропуском строку, передбаченого КПК України, а проведення експертиз, на які посилається слідчий, можливо і без накладення арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як передбачено частиною 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Що стосується строку звернення до суду з даним клопотанням, слідчий суддя вважає його пропущеним з таких підстав.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
В даному випадку огляд та вилучення майна було проведено 18.06.2017, без наявності відповідної ухвали слідчого судді, тобто до суду з клопотанням про арешт майна слідчий повинен був звернутись 21.06.2017, оскільки 19 та 20.06.2017 були вихідними днями.
До суду з клопотанням про накладення арешту на майно слідчий звернувся тільки 22.06.2017, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 5 ст. 171 КПК України.
У судовому засіданні слідчий не порушувала питання про визнання причини пропуску строку звернення з клопотанням про арешт майна поважними та його поновлення, оскільки вважає, що клопотання було направлено з дотриманням строку. Проте, додані до клопотання матеріали не містять доказів направлення клопотання поштою. Не надано таких доказів слідчим і у судовому засіданні.
Що стосується проведення огляду та вилучення майна без відповідної ухвали, слідчий суддя враховує таке.
Відповідно до частини 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Частиною другою цієї ж статті передбачено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Як випливає з протоколу огляду від 18.06.2017, присутній під час проведення даної слідчої дії захисник адвокат ОСОБА_6 зазначила у протоколі, що обшук у приміщенні проведений без ухвали слідчого судді, що є порушенням норм КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
За приписами ч. 2 цієї статті обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.
Враховуючи обсяг вилученого майна, слідчий суддя вважає, що фактично органом досудового розслідування було проведено несанкціонований обшук, без постановлення ухвали слідчим суддею.
За нормою ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
Ухвали слідчого судді, прийнятої згідно з вимогами ст. 234 КПК України, якою б надавався дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , слідчому судді не надано.
Підсумовуючи все вищевикладене, слідчий суддя не вбачає передбачених законом підстав для накладення арешту на майно, оскільки вилучення майна відбулось без достатніх для того правових підстав, клопотання подано з пропуском строку, встановленого КПК України. Крім того, проведення експертиз, на які посилається слідчий, можливе и без накладення арешту на майно.
З наведених підстав, клопотання слідчого слід залишити без задоволення.
Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1