Справа № 640/6048/18
н/п 1-кс/640/3497/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.04.2018 року до Київського районного суду м. Харкова поштою надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції Харківській області, підполковника поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури юристом 3 класу ОСОБА_3 ., в якому слідчий просила задовольнити клопотання та накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 04.04.2018, а саме: сокира (лезо червоного кольору,ручка дерев`яна)
На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 04.04.2018 невстановлена особа, шляхом проникнення до сараю, розташованого на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , скоїла крадіжку майна, що належить ОСОБА_4 , 1960 р.н., чим спричинила останній матеріальну шкоду.
04.04.2018 під час огляду місця події - приміщення сараю 2.5x3м. домоволодіння буд. АДРЕСА_1 вилучено: сокиру (лезо червоного кольору, ручка дерев`яна).
Метою накладання арешту на вищезазначене майно, як зазначає слідчий, є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Більш того, не зазначення в поданому до суду клопотанні особи, яка є власником майна, позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172, ч. 7 ст. 173 КПК України, - судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання, або ж подальшого направлення ухвали таким особам у разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1