пр. № 1-кс/759/1676/17
ун. № 759/7432/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2017 рокуслідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі: ОСОБА_2 за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , розглянувши винесене в кримінальному провадженні № 0000028 від 12.02.2016 року, слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 , клопотання про зупинення видаткових операцій по банківським рахункам у ПАТ «РВС БАНК» та накладення арешту, -

ВСТАНОВИВ:
Судом встановлено, що Слідчим відділом фінансових розслідувань ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 12.02.2016, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 1 ст. 205 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені слідством особи в період лютого квітня 2016 року, використовуючи банківські рахунки підконтрольних суб`єктів господарської діяльності, а саме: ТОВ «Айвентікс» (), ТОВ «Ель.Тара» (), ТОВ «Інспецтех союз» (), ФОП ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ФОП ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та інших, шляхом оформлення документів на зняття грошових коштів з рахунків даних СГД здійснюють дії, спрямовані на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Також встановлено, що фізичні особи виписали довіреність про представлення їх інтересів в державних та інших органах та установах на фізичних осіб: ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_4 ), які в подальшому зареєстрували вищевказаних фізичних осіб в ДПІ за місцем реєстрації у якості приватних підприємців. На даний час до податкових органів фізичні особи підприємці не звітують.

Під час досудового розслідування встановлено, що готівку в банківській установі ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627, м. Київ, вул. Володимирська 46) знімали безпосередньо фізичні особи, а потім передавали невстановленим особам, отримуючи грошову винагороду.

Згідно проведеного аналізу фінансових операцій встановлено, що реквізити та рахунки ТОВ «Айвентікс» (), ТОВ «Ель.Тара» (), ТОВ «Інспецтех союз» () використовувались для акумулювання з подальшим транзитом значної суми безготівкових коштів на фізичних осіб підприємців ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ймовірно інших, з метою їх обготівкування в повному обсязі через рахунки, які відкриті на підставних осіб.

Згідно показів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ніякої підприємницької діяльності вони не здійснювали, відповідної освіти не мають. Крім того, товарів, робіт та послуг підприємствам ТОВ «Айвентікс» (), ТОВ «Ель.Тара» (), ТОВ «Інспецтех союз» () не надавали, з посадовими особами не знайомі.

Крім того встановлено, що невстановлені слідством особи зареєстрували суб`єкт підприємницької діяльності ТОВ «Сфера Пласт» () на ім`я ОСОБА_19 .

Допитана як свідок директор ТОВ «Сфера Пласт» () ОСОБА_19 повідомила, що до фінансово-господарської діяльності підприємства не причетна.

Слідством встановлено, що ТОВ «Сфера Пласт» () 02.03.2017 відкрито рахунок № НОМЕР_5 в банківській установі ПАТ "РВС БАНК" (МФО 339072).

Зазначений банківський рахунок відкрито за допомогою осіб, які контролюють незаконну діяльність ТОВ «Сфера Пласт» () з метою переведення безготівкових коштів у готівку, які поступають на рахунки від підприємств реального сектору економіки. Так, встановлено, що зняття готівкових коштів з банківських рахунків здійснюється особами, які задіяні у вказаній злочинній схемі з використанням відповідних довіреностей.

Грошові кошти, які знаходяться на рахунках № НОМЕР_5 ТОВ «Сфера Пласт» () - слідчим визнано, як речові докази.

Згідно із вимогами ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі гроші набуті кримінально протиправним шляхом, або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із вимогами ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Також, згідно із вимогами ч. 7 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, якщо існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність»

зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту; арешт на кошти юридичних осіб здійснюється за рішенням суду про накладення арешту в порядку, встановленому законом.

У зв`язку із викладеним, приймаючи до уваги обставини кримінальних правопорушень, та здобуті під час досудового розслідування докази, на даний час в органу досудового розслідування отримано достатні підстави та розумні підозри вважати, що грошові кошти, наявні на рахунках зазначених суб`єктів господарювання є доказом злочину, засобом його вчинення та набуті злочинним шляхом.

Крім цього, враховуючи причетність до вказаних кримінальних правопорушень значного кола осіб, конспіративний характер здійснення злочинної діяльності та завуальовану форму обміну інформацією між причетними особами, органом досудового розслідування отримано достатні підстави та розумні підозри вважати, що у разі незастосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження грошові кошти з рахунків підприємств із явними ознаками фіктивності будуть відчужені, що негативно вплине на забезпечення завдань кримінального провадження.

Також, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК України кримінальне провадження у закритому судовому засіданні здійснюється, якщо провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Крім того, відповідно до ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації», інформація, яка містить таємницю досудового розслідування є таємною, адже її розголошення може завдати шкоди особі, суспільству і державі. При цьому, порядок доступу до таємної інформації регулюється цим Законом та спеціальними законами.

Відповідно до ст. 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. У необхідних випадках слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 387 КК України розголошення без дозволу прокурора, слідчого даних досудового розслідування є кримінально-карним діянням.

Відповідно до п. 2 «Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень», внесенню до Реєстру підлягають усі судові рішення судів загальної юрисдикції. У разі коли судовий розгляд відбувався у закритому судовому засіданні, судове рішення оприлюднюється з виключенням інформації, яка за рішенням суду щодо розгляду справи у закритому судовому засіданні підлягає захисту від розголошення.

Прокурором та слідчим не надається дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, враховуючи вищевикладене, та те, що в матеріалах клопотання відсутні будь які докази, що грошові кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_5 ТОВ «Сфера Пласт» (), отримані внаслідок злочинної діяльності суду не надано, також не налано доказів на які посилається слідчий, а також докази про фізичниих осіб, їх особисті відомості, які виписали довіреності гр, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про реєстрацію у ДПІ у якості підприємців, а тому слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.
В зв`язку із викладеним, керуючись ст. ст. 36, 131, 132, 170, 171 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ ФР ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 , -відмовити.

Ухвала слідчого судді про арешт майна, а також про відмову в ньому може бути оскаржена через суд, який ухвалив судове рішення протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1