ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4174/15-к
провадження № 1-кп/753/63/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"12" липня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у скоєнні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 187 КК України,
ВСТАНОВИВ :
Органом досудового слідства ОСОБА_4 обвинувачується у заподіянні потерпілому ОСОБА_5 тяжкого тілесного ушкодження, вчиненого групою осіб, що спричинило його смерть та нападі з метою заволодіння майном останнього, поєднаним з насильством , небезпечним для здоров`я потерпілого ОСОБА_5 , за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 187 КК України.
Захисник ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 в судовому засіданні заявила клопотання про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_4 , посилаючись на те, що висновок судово-психіатричного експерта №52 є необгрунтованим, оскільки складений на основі неповного обстеження та неповного вивчення матеріалів справи.
Вислухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, тобто, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Відповідно до ст. 101 КПК України кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована.
Необхідною умовою допустимості висновку експерта є дотримання процесуального порядку призначення і проведення експертизи, в.т.ч. має бути перевірена компетентність експерта. Експертному дослідженню можуть піддаватися лише об`єкти, котрі належним чином процесуально оформлені.
Згідно з ст. 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Досліджений в судовому засіданні Висновок судово-психіатричного експерта №52 від 22.01.2015 року ( том 1, а.с. 130-132) є повним, тобто у ньому містяться відповіді на усі запитання , які були поставлені слідчим на розгляд експерта; надані в межах компетенції експертів, які мають достатній кваліфікаційний клас та експертний стаж для проведення таких експертиз; ґрунтуються на методичних рекомендаціях та результатах вивчення наданих об`єктів, а саме матеріалів кримінального провадження та дослідження підекспертного ОСОБА_4 ; експерти попереджені про кримінальну відповідальність.
Експерт ОСОБА_7 в судовому засіданні підтвердила висновок №52, зазначивши також, що підекспертному ОСОБА_4 ставилося питання щодо травм голови, операції, що він заперечив ( том 1, а.с. 131, абз. 4).
Таким чином, суд приходить до висновку про безпідставність заявленого клопотання і відмовляє в його задоволенні.
Керуючись ст.ст. 350, 242, 332, 101 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи відносно обвинуваченого ОСОБА_4 відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.
Суддя: