Справа № 640/7491/17
н/п 1-кс/640/3904/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"22" травня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -
встановив:
19.05.2017 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , в якій заявник просить суд зобов`язати слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення по його заяві від 12.05.2017 р. та розпочати досудове розслідування.
На обґрунтування скарги зазначає, що 12.05.2017 р., під час виконання виконавчою службою рішення Київського районного суду м. Харкова про вселення ОСОБА_4 , ним було викликано наряд поліції та інспектор 2 батальйону 2 роти УПП у м. Харкові, лейтенант поліції ОСОБА_5 прийняв від нього заяву та пояснення, в яких він зазначив про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України, просив викладені в поясненнях відомості внести до ЄРДР та зазначив про необхідність проведення слідчих дій, в тому числі й огляд місця події.
Вказані пояснення заявник вважає заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України.
Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, службовою особою Київського ВП ГУ НП в Харківській області не були внесені відомості до ЄРДР за заявою від 12.05.2017 р., чим порушені права заявника.
В судове засідання скаржник не з`явився, про час, дату та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_6 до судового засідання не з`явився, суду надав заяву з проханням слухати скаргу за його відсутності.
Представник Київського ВП ГУ НП в Харківській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений судом своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Відсутність суб`єкту оскарження, у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Згідно до вимог ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Із поданої скарги встановлено, що 12.05.2017 р. під час виконання виконавчою службою рішення Київського районного суду м. Харкова про вселення ОСОБА_4 , заявником викликався наряд поліції та ним давались пояснення, в яких він зазначив про скоєння, на його думку, кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України. Заявник вважає викладені в поясненнях відомості повинні бути внести до ЄРДР, оскільки в них викладені обставини скоєного кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4, п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).
При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.
Також, згідно з ч. 1 розділу 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, до Реєстру вносяться відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
За вищевикладених обставин та норм законодавства реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, а саме сукупності зовнішніх ознак вчиненого злочину (об`єктивна сторона): час, місце, спосіб, засоби, обстановка та й інші обставини вчинення злочину.
Слідчий суддя вважає, що пояснення заявника надані ним під час надання пояснень співробітнику поліції не є заявою про вчинення злочину, оскільки зазначене не відповідає вимогам ст. 214 КПК України, та не містить відомостей, які вказували б на наявність в діях будь-яких осіб об`єктивних ознак складу кримінального правопорушення (злочину), як це передбачено положеннями ст. 11 КК України. Пояснення не містять конкретних даних про ознаки кримінального караного діяння, тому зазначені пояснення не підлягає внесенню до ЄРДР, що не позбавляє заявника права, у разі встановлення вищевказаних ознак, звернутися із належним чином оформленою заявою до відповідного правоохоронного органу, до компетенції якого відноситься розслідування виявленого злочину.
Слідчий суддя вважає, що заявником не були виконані вимоги ч.5 ст. 214 КПК України, оскільки пояснення, викладені при допиті співробітником поліції за своїм змістом не є заявою про злочин, оскільки не містять відомостей, які характеризують кримінальне правопорушення.
Таким чином, з врахуванням вищенаведеного, слідчий суддя відмовляє в задоволенні скарги.
Частиною 3 ст. 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1