печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 червня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю представника заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРДОН» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.03.2017, у рамках кримінального провадження № 0000239,
В С Т А Н О В И В :
28.04.2017 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «НОРДОН» в порядку ст. 174 КПК України.
ОСОБА_3 у вимогах даного клопотання просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.03.2017 на грошові кошти та видаткові операції, цінні папери, які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «НОРДОН», , - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ «БАНК ВОСТОК», МФО 307123.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ч. 10 ст. 170 КПК України, також посилається на те, що кошти, на рахунку який арештовано, здобуті в ході господарської діяльності Компанії з інших джерел, не є речовим доказом, а рахунок не відповідає критеріям визначеними ст. 98 КПК України. Слідчим не було надано доказів, що майно, на яке накладено арешт, є предметом кримінального правопорушення, здобуте в результаті вчинення кримінального правопорушення та ТОВ «НОРДОН» не є тією особою на майно якої може бути застосовано захід забезпечення кримінального провадження як арешт, а тому при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна.
Заявник ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечував, вказавши, що на даний час існують підстави для продовження арешту рахунків, арешт накладено обґрунтовано та у відповідності до норм чинного законодавства.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника та прокурора, дослідивши матеріали провадження, приходить до наступного висновку.
Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000239 від 12.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.
В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.03.2017 накладено арешт на грошові кошти та видаткові операції, цінні папери, які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «НОРДОН», , - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ «БАНК ВОСТОК», МФО 307123.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Згідно приписам ч. 4 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1 - 4 частини першої статті 962 Кримінального кодексу України.

Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які, отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін, на суму значно нижчу ринкової вартості або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі: отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.

Слідчому судді не надано даних, що станом на час розгляду даного клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні будь-якій особі повідомлено про підозру, до юридичної особи може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру чи зазначена юридична особа є третьою особою в розумінні ч. 4 ст. 170 КПК України.

При цьому слід наголосити на тому, що ТОВ «НОРДОН» не є жодним, з перелічених у ч. 5 ст. 170 КПК України, суб`єктом кримінального провадження.

Доводи прокурора, що грошові кошти на арештованому рахунку, є предметом кримінального правопорушення, були набуті в результаті вчинення протиправних дій та є доказом вчинення злочину, спростовуються, оскільки доказів які могли б слугувати підтвердженням даних доводів слідчому судді не надано.

Слідчий суддя в даному випадку враховує, що наданими даними про господарську діяльність ТОВ «НОРДОН» спростовується висновок про те, що арештовані грошові кошти на рахунках є предметом кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 191 КК України, що розслідується у даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що слідчим, на даній стадії досудового розслідування не доведено, що є необхідність у забезпеченні кримінального провадження, як арешт рахунку ТОВ «НОРДОН», з чим кримінально процесуальний закон пов`язує можливість скасування арешту майна.

Враховуючи, що у матеріалах клопотання відсутні достатні докази вчинення злочину за участю ТОВ «НОРДОН», наявність підстав вважати, що існує правова підстава для арешту рахунку підприємства взагалі спростовується. Тобто спростовується той факт, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках, здобутті незаконним шляхом, а відтак клопотання підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРДОН» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.03.2017, у рамках кримінального провадження № 0000239 задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.03.2017 на грошові кошти та видаткові операції, цінні папери, які знаходяться на рахунках підприємства ТОВ «НОРДОН», , - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ «БАНК ВОСТОК», МФО 307123.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1