БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кс/356/159/17
Справа № 356/397/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.04.2017 слідчий суддя Березанського міського суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Березанського ВП Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Баришівського відділення Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000096 від 03.04.2017 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України
В С Т А Н О В И В:
04.04.2017 до Березанського міського суду Київської області за погодженням з прокурором Баришівського відділення Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся слідчий СВ Березанського ВП Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: шкіряний чохол коричневого кольору, у якому знаходиться предмет за зовнішніми ознаками схожий на ніж із наступними характеризуючи ми ознаками: загальна довжина предмета 24 см, довжина клинка 12 см, товщина обхвату клинка приблизно 2,3-5 мм, вид заточки клинка двосторонній, форма предмету розширена від основи до його верхньої частини, а потім звужується до вістря, який вилучено та поміщено до спецпакета «Експертна служба» № 1350370.
Клопотання обґрунтоване тим, що 03.04.2017 о 10 год. 30 хв. працівниками взводу № 4 роти забезпечення БДР під час несення служби на 77 км автодороги Київ-Харків СП «Березань» під час виконання службових обов`язків за порушення правил дорожнього руху було зупинено автотранспортний засіб Peugeot 806 ST, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході поверхневого огляду автотранспортного засобу в салон автомобіля виявлено металевий предмет, схожий за зовнішніми ознаками на ніж.
Під час проведення огляду місяці події, а саме приміщення СП «Березань» на 77 км автодороги Київ-Харків, у ОСОБА_4 виявлено та вилучено шкіряний чохол коричневого кольору, у якому знаходиться предмет за зовнішніми ознаками схожий на ніж із наступними характеризуючи ми ознаками: загальна довжина предмета 24 см, довжина клинка 12 см, товщина обхвату клинка приблизно 2,3-5 мм, вид заточки клинка двосторонній, форма предмету розширена від основи до його верхньої частини, а потім звужується до вістря, який вилучено та поміщено до спецпакета «Експертна служба» № 1350370.
Підставою накладення арешту на вказане майно, вилучене 03.04.2017 в приміщенні СП «Березань» на 77 км автодороги Київ-Харків, є те, що воно має доказове значення для досудового розслідування, а також підпадає під вимоги ст. 98, 167 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовуються з метою досягнення дієвості провадження, є арешт майна.

З урахуванням положень 167, 170 КПК України слідчий суддя або суд накладає арешт на тимчасово вилучене майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Так, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Вимоги до змісту вказаного клопотання передбачено ч. 2 ст. 171 КПК України, зокрема, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Отже, у відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК слідчий (прокурор) у своєму клопотанні про арешт майна має назвати документи, які підтверджують право власності на майно, що підлягає арешту. Водночас відповідну неможливість підтвердити документально належність майна, яке підлягає арешту, має бути обґрунтовано у клопотанні.
Окрім того, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Статтею 170 КПК України передбачено, що умовою для застосування арешту майна, є сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом злочину, а метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Окрім того, завданням арешту майна, згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як вбачається з матеріалів клопотання та доданих до нього документів, зокрема, протоколу огляду від 03.04.2017, пояснень ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , встановити факт належності майна, зазначеного в клопотанні, на праві власності чи факт володіння, користування чи розпорядження ним третіми особами, неможливо. Разом з тим, в клопотанні не обґрунтовано неможливість підтвердити документально належність майна, яке підлягає арешту.

Окрім того, у поданому клопотанні не зазначено мету застосування арешту відповідно до положень статті 170 цього Кодексу, а відтак відсутнє відповідне обґрунтування необхідності його накладення для відвернення ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, а також можливість накладення арешту з урахуванням положень ч. 3 ст. 170 КПК України. Сама по собі констатація факту, що вказане майно є доказом злочину та підпадає під ознаки, передбачені ст. 98 КПК України, а саме речових доказів, не є достатнім мотивом для підтвердження цього висновку та не відповідає ч. 2 ст. 170 КПК України.

Вказані недоліки мають суттєве значення з огляду на вимоги ч. 2 ст.173 КПК України, відтак, унеможливлюють повне, всебічне та об`єктивне вирішення судом питання про арешт вказаного майна.

За таких обставин подане клопотання про арешт тимчасово вилученого майна не відповідає вимогам п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 98, 131, 132, 163, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Березанського ВП Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Баришівського відділення Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000096 від 03.04.2017 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1