Провадження № 1-кс/537/305/2017
Справа № 537/195/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.05.2017 року слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури про накладення арешту,

встановив:
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, відповідно до вимог якого просив накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Вєлєна торг» () № НОМЕР_1 (валюта українська гривня), № НОМЕР_2 (валюта українська гривня), № НОМЕР_3 (валюта українська гривня), які відкрито в ПАТ «Промислово-фінансовий банк» (МФО 331768), що знаходиться за адресою: м. Кременчук Полтавської області, квартал 278, будинок 22-Б, без встановлення суми коштів, зупинити проведення всіх видаткових операцій по ньому, окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом та операцій по надходженню грошових коштів; арештовані кошти на вказаних рахунках передати на відповідальне зберігання службовим особам ПАТ «Промислово-фінансовий банк» (МФО 331768); зобов`язати службових осіб ПАТ «Промислово-фінансовий банк» (МФО 331768) надати слідчому відділу фінансових розслідувань Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області виписку банку про залишок коштів на арештованих рахунках на момент оголошення ухвали слідчого судді про накладення арешту та у подальшому письмово у 3-х денний термін повідомляти слідчий відділ фінансових розслідувань Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області за адресою: 39600, Полтавська область, м. Кременчук, вул. Ігоря Сердюка, 43 про факти надходження коштів на вищезазначені розрахункові рахунки за весь час існування арешту.
На обґрунтування зазначених вище вимог клопотання, його ініціатором зазначено про те, що Кременчуцькою місцевою прокуратурою здійснюється нагляд у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими СВ ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області. Вказане кримінальне провадження внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001, за повідомленням оперативного управління Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області. В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «Вєлєна торг» () у період з 01.06.2013 року по 30.06.2016 року шляхом відображення в документах податкової звітності господарських взаємовідносин із підприємствами з ознаками «фіктивності», а саме: ПП «Комір Груп» (), ТОВ «Пальмір Груп» (), ТОВ «Укрторгарт» (), ТОВ «Торенія» (), ПП «Гарде-плюс» (), ТОВ «Фабенс» (), ТОВ «Холдинг-Будпроект» (), ПП «Фебрус» (), ПП «Вайтома» (), ПП «Варрант-М» (), ухилилися від сплати податків, що призвело до ненадходження до бюджету коштів у особливо значних розмірах. Головним управлінням ДФС у Полтавській області проведено позапланову документальну перевірку ТОВ «Вєлєна торг», за період з 01.01.2013 року по 30.06.2016 року, за результатами, якої було складено акт №587/16-31-14-04-14/37467995 від 14.12.2016 року, в якому зазначені виявлені під час перевірки порушення податкового законодавства, в результаті чого занижено податок на додану вартість на загальну суму 1 417 тис. грн. Згідно витягу з бази даних ДФС України в приміщенні ПАТ «Промислово-фінансовий банк» ТОВ «Вєлєна торг» () відкрито рахунки № НОМЕР_1 (валюта українська гривня), № НОМЕР_2 (валюта українська гривня), № НОМЕР_3 (валюта українська гривня). Грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках вказаного підприємства, являються об`єктами кримінально протиправних дій і можуть бути використані як докази обставин ухилення від сплати податків, а також інших кримінальних правопорушень. З метою запобігання подальшої злочинної діяльності з використанням банківських рахунків ТОВ «Вєлєна торг» (), визнання грошових коштів речовими доказами та їх збереження, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, виникла необхідність в арешті грошових коштів, що знаходяться на вказаних рахунках.
Ініціатор клопотання в судове засідання з розгляду клопотання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.
Слідчий СВ ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив накласти арешт на розрахункові рахунки ТОВ «Вєлєна-торг», відкриті в ПАТ «Промислово-фінансовий банк».
Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Дослідивши подане клопотання та матеріали подані в його обґрунтування, слідчим суддею встановлено, що клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, а саме: прокурором не конкретизовано необхідність та мету накладення арешту. Окрім того, з матеріалів поданих в обґрунтування клопотання вбачається, що розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , на який прокурор просить накласти арешт закритий 29.12.2015 року.
Відповідно ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
З поданого клопотання не вбачається, чи набула будь-яка особа статусу підозрюваного, обвинуваченого, що давало б підстави визначити хто саме несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та не надано відомостей про наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у даному кримінальному провадженні, який до клопотання не доданий та не зазначено розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк в 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи викладене, прихожу до висновку, що клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту не відповідає вимогам, встановленим кримінальним процесуальним законом до клопотань слідчого, прокурора, а тому підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя,
постановив:
Клопотання про накладення арешту повернути прокурору Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 для усунення недоліків.
Встановити строк усунення недоліків - сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1