Справа № 185/6405/17
Провадження № 1-кс/185/1323/17
У Х В А Л А
14 серпня 2017 року м. Павлоград Дніпропетровської області

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Павлограді погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0002233 від 11 серпня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України про застосування до підозрюваного:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда Дніпропетровської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до клопотання ОСОБА_6 підозрюється в тому, що він 10.08.2017 року, приблизно о 18 годині 30 хвилин, прийшов до місця свого проживання, а саме до гаражу, розташованого неподалік від буд. АДРЕСА_2 , де, зайшовши до гаражу, побачив свою співмешканку ОСОБА_7 разом з раніше йому невідомим ОСОБА_8 , внаслідок чого у ОСОБА_6 , на ґрунті ревнощів, виник злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

В цей же день, приблизно о 18 годині 35 хвилин, ОСОБА_9 , переслідуючи мету заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , вийшов з приміщення гаражу та дочекавшись ОСОБА_8 , коли останній вийде з гаражу, підійшовши до потерпілого ззаду, тримаючи в правій руці ніж, наніс три удари вказаним ножем потерпілому в область спини, в результаті чого ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді колото різаних поранень, одне з яких проникаюче колото-різане поранення грудної клітини справа.

Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_6 спричинив потерпілому ОСОБА_8 тілесні ушкодження, які за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя в момент заподіяння.
Відомості стосовно даного факту було внесено до ЄРДР 11.08.2017 за № 0002233 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
12 серпня 2017 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження.
При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав, зазначених в ст. 177 КПК України, пояснили, що, враховуючи тяжкість злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, те, що підозрюваний, маючи слабкі соціальні зв`язки (оскільки останній не має місця роботи, не має родини, за місцем проживання та реєстрації фактично не проживає), враховуючи що він неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, перебуваючи під загрозою застосування тяжкого покарання, є підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, крім того, під час досудового розслідування підозрюваний вже переховувався від органів досудового розслідування, 12.08.2017 року слідчим було затримано підозрюваного. Ця обставина, у свою чергу, може зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатиме ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню за участю підозрюваного. Крім того, знаходячись під загрозою застосування тяжкого покарання за вчинення злочину, ОСОБА_6 , підтримуючи приятельські стосунки зі свідками по кримінальному провадженню, може вплинути на свідків, з метою схилення останніх до зміни показів та відмови від показів, крім того в рамках досудового розслідування необхідно провести додаткові слідчі дії за участю свідків. Дані про перебування підозрюваного на обліку у лікарів на даний час у слідства не має. Також, слідчий та прокурор зазначили, що відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не можливо, враховуючи наявність зазначених вище ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний пояснив, що він розуміє свою відповідальність, з 10.08.2017 по 12.08.2017 року він перебував у знайомих, потім сам з`явився до поліції, просить суд застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт, зобов`язується виконувати всі покладені на нього обов`язки. Зазначив, що в нього є неповнолітня донька ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає та перебуває на утриманні її матері, у нього на утриманні вона не перебуває, з дружиною він розлучений, за адресою реєстрації не проживав, проживав в гаражі, має матір, яка потребує догляду, він перебуває на обліку у лікаря - психіатра, свідків знає особисто.
Захисник в судовому засіданні, підтримав позицію свого підзахисного, зазначив, що вважає можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу, зазначив, що підозрюваний неодноразово лікувався у лікаря - психіатра, має матір похилого віку, але доказів зазначеного надати не може, вважає, що підозрюваний буде виконувати всі умови домашнього арешту.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Судом врахована позиція Європейського суду з прав людини рішення «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява № 42310/04, п. 175, ECHR 2011 відповідно до якого «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).
При розгляді клопотання доведено, що відносно підозрюваного провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку, передбаченому КПК України, які містяться в матеріалах досудового розслідування та додані до клопотання.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилається на ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Суд, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрюваний не працює, не має міцних соціальних зв`язків, за місцем реєстрації та проживання фактично не проживав, неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, переховувався від органів досудового розслідування після скоєння злочину, в якому підозрюється, докази інших обставин щодо стану здоров?я та матері підозрюваного, зазначених підозрюваним та захисником, стороною захисту не надані.
Судом також врахована практика Європейського суду з прав людини рішення «Selcuk v. Turkey Сельчук проти Туреччини», § 34, згідно якого наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин.
Враховуючи дані про підозрюваного, його особу, те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів слідчого та прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Отже, з огляду на викладені обставини, наявність обґрунтованої підозри скоєння підозрюваним тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи особу підозрюваного та зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ Летельє проти Франції, враховуючи наявні ризики щодо ухилення від слідства, незаконно впливу на потерпілого, свідка, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії. Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не застосовує можливість внесення застави, так як ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного злочину проти життя та здоров`я особи.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193-194, 196, 197, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 10.10.2017 року, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання - 12 серпня 2017 року з 16.00 години.
Строк дії ухвали до 10.10.2017 року до 16.00 години.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1