Справа № 755/8495/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" червня 2017 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_3 ,
захисника: ОСОБА_4 ,
підозрюваного: ОСОБА_5 ,
Згідно мотивів клопотання, органом досудового розслідування 12.11.2015 ОСОБА_5 , обрано депутатом Жмеринської міської ради Вінницької області.
Згідно з ч.2 ст.10 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.
Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України Про статус депутатів місцевих рад, депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.
Крім того, відповідно до ч.2 ст.2 вказаного Закону, депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.
Відповідно до п.2 примітки до ст.368 КК України, службовими особами, які займають відповідальне становище у ст. 368 КК України, серед інших, є керівники органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць.
Так, ОСОБА_5 у відповідності до наказу (розпорядження) № 2/ОС від 24.03.2017 року призначений на посаду заступника начальника виробничого структурного підрозділу «Київське регіональне відділення» філії «Енергозбут» ПАТ «Укрзалізниця» (далі ВСП «Київське регіональне відділення» філії «Енергозбут» ПАТ «Укрзалізниця»).
У ході проведення досудового розслідуванням встановлено, що 23.06.2016 року ТОВ «Зернолія» придбало елеватор, який розташований по вул.Барляєва, 2, в місті Жмеринка, Вінницької області. Зазначений елеватор підключений до двох електромереж: ПАТ «Вінницяобленерго» та регіональної філії «Південно-Західна залізниця» ПАТ «Укрзалізниця».
20.04.2017 року начальник Жмеринського лінійного відділу ВСП Київського регіонального відділення» філії «Енергозбут» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_8 склав акт перевірки вузлів та мереж обліку електроенергії та висунув ТОВ «Зернолія» вимогу щодо надання переліку документації з приводу електропостачання. В разі ненадання відповідних документів ОСОБА_8 повідомив, що енергопостачання буде відключено, що і було зроблено 23.05.2017 року.
Наприкінці травня 2017 року ОСОБА_5 вступив у злочинну змову із підпорядкованим працівником начальником Жмеринського лінійного відділу виробничого структурного підрозділу «Київське регіональне відділення» філії «Енергозбут» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_8 з метою отримання неправомірної вигоди у розмірі 300 000 гривень за підключення ТОВ «Зернолія» до електромережі та підписання договорів на постачання електроенергії.
З метою реалізації свого злочинного умислу, юрист ТОВ «Зернолія», ОСОБА_9 , 28.05.2017 року зустрівся біля елеватору, по вул.Барляєва, 2, в місті Жмеринка Вінницької області із ОСОБА_8 , де останній поставив вимогу надання неправомірної вигоди у сумі 300 000 гривень за підключення ТОВ «Зернолія» до електромережі, підписання відповідних договорів на постачання електроенергії з метою безперешкодного ведення господарської діяльності підприємства. На зазначену пропозицію ОСОБА_9 змушений був погодитися, при цьому, розмір неправомірної вигоди було зменшено до 250 000 гривень.
05.06.2017 року ОСОБА_9 зателефонував ОСОБА_5 з метою зустрічі, на що той запропонував зустрітися з ОСОБА_8 . Того ж дня під час зустрічі біля елеватору в місті Жмеринка з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 повідомив, що у нього з собою є лише частина обумовленої суми в розмірі 100 000 гривень. Після телефонної розмови між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , ОСОБА_9 вказали про необхідність передачі їм усієї суми.
Відповідно попередньої домовленості, приблизно о 18 годин 45 хвилин, 13.06.2017 року ОСОБА_9 зустрівся із ОСОБА_8 на території елеватора, по вул.Барляєва, 2, в місті Жмеринка Вінницької області, де останній повідомив, що через деякий час на автомобілі BMW 320D д.н.з. НОМЕР_1 приїде особа, якій необхідно передати гроші. Протягом півгодини після зустрічі з ОСОБА_8 у зазначеному місті, під`їхав автомобіль BMW 320D д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_10 , якому ОСОБА_9 передав пакунок з грошовими коштами в сумі 250 000 гривень для передачі ОСОБА_8 .
У подальшому, у невстановленому місці, ОСОБА_10 передав ОСОБА_8 автомобіль BMW 320D д.н.з. НОМЕР_1 , під час огляду якого було виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 250 000 гривень, які ідентифіковано як предмет неправомірної вигоди.
13 червня 2017 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
14 червня 2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 прокурор в судовому засіданні посилається на існування ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.3 КК України, що відноситься до тяжкого злочину, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, може перешкодити кримінальному провадженню шляхом знищення документів, які свідчать про протиправну діяльність підозрюваного, що не перебувають на даний час у розпорядженні органу досудового розслідування, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, в обґрунтування клопотання, прокурор посилається на наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, посилаючись на безпосереднє затримання останнього після вчинення злочину, на дані протоколу обшуку від 13.06.2017, 14.06.2017 року, на дані протоколу допиту свідків ОСОБА_9 від 30.05.2016 року, ОСОБА_11 від 02.06.2017 року, ОСОБА_12 ; на дані протоколу огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 13.06.2017 року; на дані протоколу допиту підозрюваного від 14.06.2017 року та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності. А тому з урахуванням наявних ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення кримінального правопорушення, суспільної небезпеки злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 просив клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки інший більш м`який запобіжний захід не здатний запобігти вказаним ризикам.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що клопотання є необґрунтованим та безпідставним. Також, в обґрунтування позиції захисту послалався на те, що підозра є необґрунтованою та не підтверджується відповідно долученими до клопотання додатками. Поряд з цим, захисник просив врахувати, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, не має наміру ухилятись від відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню, письмові докази на які посилається прокурор вилучені, що унеможливлює їх знищення підозрюваним, останній одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, позитивно характеризується як за місцем роботи так і за місцем реєстрації, є відповідальною особою, працює, раніше не судимий, має вкрай незадовільний стан здоров`я, через захворювання на цукровий діабет, яке погіршилось після затримання, у зв`язку з чим ОСОБА_5 був госпіталізований та прооперований 14.06.2017 року та перебуває на даний час в післяопераційному стані через, що потребує реабілітації, а тому просива суд з урахуванням наведених захистом обставин застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт. Поряд з цим, послався на порушення положень ст.208 КПК України при затриманні ОСОБА_5 .
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника, та просив застосувати щодо нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, посилаючись на незадовільний стан здоров`я пов`язаний з післяопераційним періодом, зазначив, що страждає на ряд захворювань таких як, цукровий діабет та астма. Поряд з цим, просив врахувати, що він одружений, працює, має на утриманні неповнолітню дитину, що свідчить про наявність соціальних зв`язків, не має наміру ухилятись від слідства та перешкоджати кримінальному провадженню.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши вищенаведені пояснення прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи в судовому засіданні, вислухавши вищенаведені пояснення захисника, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.
Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст.1 КПК України).
Зокрема, питання застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відносяться і запобіжні заходи регламентовані Главою 10 - заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування та Главою 18 запобіжні заходи, затримання особи Кримінального процесуального Кодексу України (надалі КПК України).
Так, відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, згідно з положеннями ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Разом з тим, хоча поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, відповідно до положень ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Крім того, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема: дані протоколу допиту свідків ОСОБА_9 від 30.05.2016 року, ОСОБА_11 від 02.06.2017 року, ОСОБА_12 ; дані протоколу огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 13.06.2017 року; дані протоколу допиту підозрюваного від 14.06.2017 року та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності.
Крім того, мотиви, наведені слідчим дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ст.368ч.3 КК України, яке відноситься до тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі від 5-ти до 10-ти років, будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, з метою ухилення від кримінальної відповідальності може перешкодити кримінальному провадженню, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному.
Відповідно до вимог ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Разом з тим, в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 відсутнє обґрунтування, що більш м`який запобіжний захід від такого виняткового запобіжного заходу, як тримання під вартою, не здатний запобігти ризикам у кримінальному провадженні, не доведено і прокурором в судовому засіданні необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.
Посилання прокурора на тяжкість кримінального правопорушення, передбаченого, ч.3 ст.368 КК України як на підставу для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є необґрунтованим, оскільки лише сама тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 не може бути підставою для застосування до підозрюваного такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою, виходячи з сукупності заявлених ризиків.
Вказані ризики, що заявлені прокурором не спростовують доводи захисту про те, що більш м`який запобіжний захід, такий як домашній арешт не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 на час здійснення кримінального провадження.
Поряд з цим, при вирішенні питання про обрання виду запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , крім наявності вищезазначених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вагомості доказів, наданих стороною кримінального провадження, з урахуванням покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує також, що ОСОБА_5 працював, має постійне місце проживання у м.Жмеринка Вінницької області, позитивно характеризується за місцем роботи та місцем реєстрації, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, що свідчить про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та про наявність обставин, які на даний час об`єктивно унеможливлюють переховування підозрюваного від слідства, в тому числі можливість перешкоджання слідству та продовження злочинної діяльності, зокрема серед іншого незадовільний стан здоров`я, через захворювання підозрюваного на цукровий діабет, астму який погіршився після затримання, у зв`язку з чим ОСОБА_5 був госпіталізований та прооперований 14.06.2017 року та перебуває на даний час в післяопераційному стані через, що потребує реабілітації .
А тому, на підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу прокуратури м.Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 не підлягає задоволенню та вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю, який з урахуванням сукупності вищезазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 , на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підстави вважати затримання ОСОБА_5 з порушенням вимог КПК України відсутні.
За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Жмеринка Вінницької області, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України - запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосування електронного засобу контролю.
Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_2 , крім розумного фактичного часу, необхідного для прибуття за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду і часу перебування у слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.
Здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 до 15 серпня 2017 року обов`язок носити електронний засіб контролю та прибувати до слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_6 за першою вимогою.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом до 15 серпня 2017 року.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання даної ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвалу на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного передати через слідчого у кримінальному провадженні.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Роз`яснити, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Прокуратури міста Києві ОСОБА_3 .
Строк дії ухвали до 15 серпня 2017 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 13 годин 10 хвилин 20 червня 2017 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1