1/381/2/15
1027/3234/12 ПОСТАНОВА
16 липня 2015 р. №1/381/2/15
Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підсудної - ОСОБА_6 , адвоката - ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Фастів справу по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1,2,3 ст. 358 Кримінального кодексу України,-
У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області знаходиться кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1,2,3 ст. 358 Кримінального кодексу України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявила клопотання, а інші прокурори клопотання підтримали про призначення по справі додаткової судово-бухгалтерської експертизи, посилаючись на те, що при виготовленні висновку судово-бухгалтерської експертизи не приймались до уваги матеріали кримінальної справи, зокрема результати судово-почеркознавчих експертиз по підробці первинних бухгалтерських, фінансово-господарських документів, висновки судово-технічної експертизи по підробці печаток та рішення суддів. На вирішення експерта поставити питання: чи підтверджується документально та нормативно несплата ОСОБА_6 податку з доходів фізичних осіб встановлена актом планової перевірки Фастівської ОДПІ з урахуванням матеріалів кримінального провадження.
Адвокат, ОСОБА_7 проти клопотання заперечував, оскільки по справі вже було проведено дві судово-бухгалтерські експертизи. На питання поставленні перед експертами були дані чіткі відповіді. В судовому засіданні експерт підтвердив, що первинних бухгалтерських матеріалів було достатньо дня проведення експертизи. У матеріалах справи немає жодного рішення суду про визнання недійсними документів, що брались до уваги при проведенні експертизи її контрагентами. Що стосується судово-почеркознавчих експертизи (т.31, а.с. 11-13), то захисник звернув увагу на те, що вона проведена з порушенням вимог закону, які зокрема полягають в призначенні судової експертизи не експертній установі, а конкретно експерту (т. 31, а.с. 8-9), що може свідчити про необ`єктивність та упередженість конкретного експерта.
ОСОБА_6 проти клопотання заперечувала та додала, що експертиза печаток була проведена після бухгалтерської експертизи.
Судом встановлено, що згідно висновку судово-бухгалтерської експертизи №2747/2748 від 24 квітня 2008 року, експертом надано відповіді на всі поставленні питання (т.31, а.с. 120). В судовому засіданні допитаний експерт ОСОБА_8 на запитання прокурора та сторони захисту «чи могли вплинути на висновки експерта матеріали кримінально справи?», повідомила, що для проведення судово-бухгалтерської експертизи необхідні лише первинні бухгалтерські документи. Матеріали кримінальної справи експертом вивчалися всі, але вони не є предметом дослідження, проте можуть бути враховані судом при винесенні рішення. Якщо названі прокурором матеріали брати до уваги при виготовленні висновку, то висновок буде двояким і потягне за собою пропозицію для ОСОБА_6 внести зміни до бухгалтерської документації. Первинних бухгалтерських документів для проведення експертизи було достатньо. На час проведення перевірки ОСОБА_6 була платником ПДВ. За дії контрагентів відповідальності не несе. Експертом не враховувались висновки експертиз, вони стосувались контрагентів.
Суд, дослідивши матеріали кримінальної справи, допитавши експерта, вислухавши думку інших учасників судового розгляду, встановив наступне.
Відповідно до ст. 75 КПК України (в редакції 1960 року) якщо експертиза буде визнана неповною або не досить ясною, може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експертові.
Як вбачається з визначення судово-бухгалтерська експертиза проводиться фахівцями в сфері комплексної економіко-правової дисципліни судової бухгалтерії, а також бухгалтерського обліку, аудиту, ревізії. Для проведення її застосовуються як документальні методи (зустрічна перевірка, взаємний контроль, дослідження окремого бухгалтерського документа), так і аналогічно-розрахункові методи судової бухгалтерії (економічний аналіз, відновлення натурально-вартісного обліку, зворотної калькуляції, контрольного порівнювання залишків) та економіко-математичні методи. Предметом судово-бухгалтерської експертизи є господарська діяльність, відображена в документах бухгалтерського обліку. Об`єктом судово-бухгалтерської експертизи виступають документи бухгалтерського обліку, бухгалтерські регістри та бухгалтерська звітність, а також матеріали документальної ревізії.
У справах про ухилення від сплати податків аналізу підлягають декларація про доходи, баланс підприємства, платіжні доручення, звіт про фінансові результати, розрахунки калькуляції та фактичних витрат, бухгалтерські записи по кредиту по кредиту рахунка № 80 «Прибутки (доходи) і збитки», бухгалтерські записи по рахунку «Реалізації», таблиця амортизаційних відрахувань, акти приймання, передачі чи ліквідації основних засобів, журнал-ордер № 6 «Розрахунки з постачальниками і підрядчиками», товарно-транспортні накладні, журнал ордер № 8 по кредиту 68 «Розрахунки з бюджетом» та інші журнали-ордери бухгалтерських рахунків, баланс підприємства, дані банку про записи в розрахунковому рахунку, акти податкової адміністрації та пояснення відповідних осіб.
Для вирішення питання необхідності призначення експертизи, суд оцінює висновок експерта за загальними правилами оцінки доказів. Зокрема із аналізу дотримання процесуального порядку призначення та проведення судової експертизи так, з матеріалів кримінальної справи (т.31, а.с. 116) вбачається, що судово-бухгалтерська експертиза призначена слідчим в провадженні якого перебувала справа 17 березня 2008 року, в постанові зазначено експертна установа та направленні матеріали на дослідження.
Що стосується застосованої методології дослідження у висновку експерта (т.31 а.с. 121) зазначено, що дослідження наданих документів проведено методом документальної перевірки та співставлення. Перевірені повнота та правильність заповнення документів, відповідність записів в документах нормативним актам. Зіставлялись дані взаємопов`язаних документів.
При встановленні повноти та наукової обґрунтованості висновку експерта в своєму висновку експерт посилається на Декрет КМУ «Про прибутковий податок з громадян», на Закону України «Про оподаткування прибутку підприємств», «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», «Про податок на додану вартість» Указом Президента «Про спрощену систему оподаткування, спрощену систему оподаткування, обліку та звітності малого підприємництва». З урахування вимог названого законодавства, експертом складенні додатки до висновку в яких чітко проведенні розрахунки, на підставі документів бухгалтерської звітності.
Стосовно визначення висновку експерта іншими зібраними по справі доказами з матеріалів справи та пояснень експерта вбачається, що наявність в справі результатів судово-технічних експертиз по підробці печаток стосуються контрагентів ФОП ОСОБА_6 і жодним чином підсудна не відповідає за їх дії. Копії рішень суду по зазначеним в обвинувальному висновку контрагенту в матеріалах справи відсутні. Що стосується висновку судово-почеркознавчої експертизи (т.31, а.с. 11-13), то оцінка йому буде надана при постановленні вироку, а існування його як такого, на думку суду не є підставою для призначення додаткової експертизи в розумінні ст. 75 КПК України.
За таких обставин суд вважає, що висновок експерта не суперечить іншим доказам по справі, є повним та об`єктивним.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 75 Кримінально-процесуального Кодексу України, суд,-
В задоволенні клопотання прокурора про призначення по справі додаткової судово-бухгалтерської експертизи відмовити.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1