Справа № 495/6608/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2016 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2

за участю:
представника скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області скаргу Всеукраїнської правозахисної громадської організації «Бессарабія Правова» на бездіяльність посадових осіб Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області в порядку ст.303 КПК України,

В С Т А Н О В И В :
26.08.2016 року Всеукраїнська правозахисна громадська організація «Бессарабія Правова» (далі по тексту скаржник) звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області на бездіяльність посадових осіб Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області в порядку ст.303 КПК України.
За твердженням скаржника, до ВПГО «Бессарабія Правова» звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_4 , який написав заяву та навів докази того, що 08 серпня 2016 року до приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке є приватною власністю ОСОБА_4 , вранці самовільно проникнув дорослий чоловік, який назвав себе інспектором з питань праці ОСОБА_5 та в грубій та цинічній формі став витребувати з членів сім`ї ОСОБА_6 документації, яка стосується господарської діяльності ОСОБА_4 .

ОСОБА_5 проник до приватного володіння: житлового будинку ОСОБА_4 , та без відповідних документів (письмового погодження Департаменту Держапраці,м. Київ), що є грубим порушенням Порядку проведення перевірок посадовими особами Державної інспекції України з питань праці та її територіальних органів, затвердженого Наказом Міністерства соціальної політики України від 02.07.2012 року № 390 (надалі «Порядок») - вимагав проведення позапланової перевірки.

Відповідно до та п.3 вказаного Порядку інспектор може проводити планові та позапланові перевірки, які можуть здійснюватися за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Позапланові перевірки за зверненнями фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктами господарювання вимог законодавства про працю та загальнообов`язкове державне соціальне страхування здійснюються за наявності згоди Держпраці України на їх проведення.

Таким чином, обов`язковими умовами проведення позапланової перевірки є наявність обґрунтованого звернення, в даному випадку фізичної особи, та наявність згоди Держпраці України.
Однак, ОСОБА_5 не навів належного доказу під час здійснення перевірки про отримання вказаної письмової згоди, що є порушенням вимог Закону.
Згідно ч3. ст.6 спеціального Закону: суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного документа.
В даному випадку, як можна дізнатись з наказу (направлення) на перевірку підставою є звернення фізичної особи ОСОБА_7 .
Втім, ніякого ознайомлення із підставою перевірки,- а саме із заявою ОСОБА_7 від 17.06.2016 року щодо порушення відносно неї законодавства про працю - надано не було.
Отже, ОСОБА_5 було здійснено безпідставне проникнення до житла ОСОБА_4 , не було надано службового посвідчення, не надано наказу про направлення на проведення позапланової перевірки, не ознайомлено із підставою перевірки, не має доказів отримання від Державної служби України з питань праці, взагалі перевірка проводилась без присутності керівника або уповноваженої особи.
ВПГО «Бессарабія Правова» в інтересах ОСОБА_4 звернулась 25.08.2016 року звернулась із повідомленням про кримінальне правопорушення, як на думку заявника ОСОБА_5 , до Білгород-Дністровського ВП ГУНГІ України в Одеській області, зазначивши в повідомленні норми Кримінального кодексу України, за якими має бути кваліфікуватися кримінальне правопорушення, зазначено склад кожного злочину, суму заподіяної шкоди.
Так, зокрема, зазначалось про дій ОСОБА_5 як посадової особи мають кваліфікуватися як службова недбалість ч.1 статтею 367 КК України:
Службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що заподіяло істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб.
А також наявні ознаки злочину, передбачені ч.1 ст.162 КК України: незаконне проникнення до житла чи до іншого Володіння особи, незаконне проведення в них огляду чи обшуку, а так само незаконне виселення чи інші дії, що порушують недоторканність житла громадян.
Згідно ст.33 Кримінального кодексу: сукупністю злочинів визнається вчинення особою двох або більше злочинів, передбачених різними статтями або різними частинами однієї статті Особливої частини цього Кодексу, за жоден з яких її не було засуджено. При цьому не враховуються злочини, за які особу було звільнено від кримінальної відповідальності за підставами, встановленими законом.
Проте, відповідного реагування з боку правоохоронців, а саме застосування положень ст.214 КПК України, яке полягає у внесені відомостей до ЄРДР та початку досудового слідства.
Більш того, 26 серпня 2016 року ВПГО «Бессарабія Правова» звернулася до Білгород-Дністровського ВП ГУНП із зверненням про негайне надання доказів виконання приписів ст. 214 КПК України, однак ніякої відповіді надано не було.
Відповідно до ч. 1,6 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Слідчий невідкладно у письмовій формі повідомляє прокурора про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.
Статтею 303 КПК передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед даного переліку є бездіяльність слідчих, яка полягає у невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_3 , у повному обсязі підтримав скаргу та просив її задовольнити.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, були повідомлені належним чином. Згідно із ст.306 ч.3 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії або бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, або його захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії або бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого або прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вислухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги, суд вважає, що скарга Всеукраїнської правозахисної громадської організації «Бессарабія Правова» в порядку ст.303 КПК України, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів скарги, скаржник подав заяву на бездіяльність посадових осіб Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку ст.303 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України, слідчий суддя за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування може: скасувати рішення слідчого чи прокурора, зобов`язати припинити дію, зобов`язати вчинити певну дію, відмовити у задоволенні скарги.

Згідно із ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але й пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального порушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Однак, як стверджує заявник, відповіді стосовно результатів розгляду повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 25.08.2016 року та внесення його до ЄРДР, а також повідомлення про початок досудового розслідування та відповіді на звернення ВПГО «Бессарабія Правова» від 26.08.2016 року не надані.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч.5 ст.214 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим кодексом.

У п.2 Інформаційного листа № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 року «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ звернув увагу судів на те, що відповідно до вимог ч.1 ст.214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
За таких обставин, внесенню в Єдиний реєстр досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, саме слідчий та прокурор, як спеціальні суб`єкти кримінального провадження, надають оцінку заявам та повідомленням, встановлюють, чи містить заява відомості про скоєння кримінального правопорушення, і лише після цього приймають рішення про необхідність проведення досудового слідства.

Слідчий суддя при розгляді скарги ВПГО «Бессарабія Правова»повинен самостійно встановити, чи є у зверненні ВПГО «Бессарабія Правова»відомості про кримінальне правопорушення та надати їм належну правову оцінку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що скарга Всеукраїнської правозахисної громадської організації «Бессарабія Правова» на бездіяльність посадових осіб Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області в порядку ст.303 КПК України, підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 214, 303-305, 307 Кримінального процесуального кодексу України, суд
У Х В А Л И В :
Скаргу Всеукраїнської правозахисної громадської організації «Бессарабія Правова» на бездіяльність посадових осіб Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області в порядку ст.303 КПК України задовольнити.

Зобов`язати Білгород-Дністровський відділ поліції Головного управління Національної поліції України в Одеській області внести до ЄРДР відомостей щодо скоєння головним інспектором праці Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.367 КК України та ч.1 ст.162 КК України.
Розпочати досудове розслідування та повідомити про його початок скаржника.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя ОСОБА_1