УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" вересня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
Слідчий Дніпровського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з часовими періодом з 21 год. 00 хв. по 08 год. 00 хв. наступного дня.
Клопотання погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, викладених у його мотивувальній частині.
Підозрюваний не заперечував проти застосування до нього заходу забезпечення кримінального провадження у виді домашнього арешту, проте, просив встановити домашній арешт в часових рамках з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв., а не до 9-00 год., пояснивши, що на даний час він неофіційно працює у Чернігівській області, щоб вчасно прибути на роботу, яка починається з 09 год. 00 хв., йому необхідно 1,5 години.
Слідчий суддя, з`ясувавши думку учасників провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 345 КК України, а саме в тому, що 17.06.2016 року приблизно о 02 год. 30 хв. екіпаж «Форт -0410», в який входили: інспектор Управління патрульної служби Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , інспектора ОСОБА_7 та інспектора ОСОБА_8 , виконував службові обов`язки, під час нічного патрулювання Дніпровського району міста Києва та отримав виклик про крадіжку майна за адресою: м. Київ, вул. Луначарського, 4, ТРЦ «Комод». Прямуючи до вказаної адреси на службовому автомобілі, по Броварському проспекту, 25 виявили транспортний засіб ВАЗ 2101 червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який буксував та намагався виїхати з клумби. Зупинившись, для встановлення обставин події, працівники патрульної поліції підійшли до вказаного транспортного засобу та виявили, що за кермом перебуває чоловік на обличчі в якого знаходилась кров, водій з вираженими ознаками алкогольного сп`яніння та агресивною поведінкою. На вимоги інспекторів поліції надати посвідчення водія чоловік ігнорував, виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою. Під час звернення працівниками поліції з вимогою надати посвідчення водія у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на заподіяння працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків. Скоротивши відстань, ОСОБА_4 діючи умисно, наніс удар головою в обличчя ОСОБА_6 , чим завдав останньому тілесних ушкоджень. Після цього до ОСОБА_4 було застосовано спецзасоби кайданки.
Згідно висновку експерта №1595 від 17.06.2016 року в інспектора Управління патрульної служби Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено ушкодження «забійна рана на спинці носу», що відноситься до легких тілесних ушкоджень.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Як убачається з матеріалів клопотання, орган досудового розслідування просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, враховуючи дані, визначені п.п. 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, які характеризуються особу останнього, наявність ризиків визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, оскільки на вказаний ним номер телефону він не відповідав, крім цього при перевірці місця проживання, було встановлено, що він за зазначеною адресою, а саме: АДРЕСА_1 тривалий час не з`являється. Також ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого, свідків, про що свідчить агресивна поведінка та погрози в бік потерпілого та свідків, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами. А тому є доведеними відомості зазначені у п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, відносно підозрюваного у рамках даного кримінального провадження.
Слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).
За таких обставин, слідчий суддя дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи та безпосередньо саме кримінальне провадження в оригіналі, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити правопорушення у якому підозрюється.
При цьому, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Слідчий суддя, враховуючи той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначеного ст. 177 КПК України, та факту того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризику, також враховує той факт, що підозрюваний неофіційно працевлаштований за межами м. Києва, а тому вважає за необхідне задовольнити частково клопотання про обрання заходу забезпечення кримінального провадження у виді о домашнього арешту та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту проте з періодом доби, а саме з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.
Аналізуючи клопотання сторони обвинувачення про покладення на підозрюваного у порядку ч. 5 ст. 194 КПК України наступних обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; не відлучатись не залишати місце постійного проживання кв. АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, або суду, слід зазначити.
Частиною 5 статті 194 КПК України, визначено імперативний перелік альтернативних обов`язків, які слідчий суддя вправі покласти на підозрюваного, проте вказані у клопотанні обов`язки до даного переліку не віднесено взагалі.
Так, дана правова норма регламентує, що слідчий суддя, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Зміст зазначеної норми свідчить про те, що законодавець визначив, що зобов`язання прибувати за кожною вимогою до уповноваженого органу є складовою запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою, та зберігається за підозрюваним весь час протягом дії запобіжного заходу, у зв`язку з чим не потребує обрання або ж продовження.
Більше того, слідчий суддя звертає увагу учасників процесу на той факт, що положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, взагалі не передбаченого обов`язку - прибувати до слідчого за першою вимогою, а наявний обов`язок з`являтися із встановленою періодичністю, а тому слідчий суддя не убачає підстав для задоволення клопотання в даній частині.
Щодо обов`язку не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у встановлені години без дозволу слідчого, прокурора, або суду, то слід зазначити про таке.
Обов`язок не відлучатися з місця проживання у певний період часу є складовою самого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме його суттю, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період часу, окремо доведення не потребує, а тому клопотання у даній частині не підлягає задоволенню.
Відомостей про покладення будь-яких інших обов`язків із числа передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, клопотання не містить.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту в період часу з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня, за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора судді та суду.
Строк дії вказаного запобіжного визначити до 20 листопада 2016 року включно.
Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
В іншій частині у задоволенні клопотання - відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 .
Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: