Провадження №1-кс/447/197/16
Справа №447/1582/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2016 р. слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Миколаївського відділенння поліції Стрийського відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000823 про обрання підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новий Розділ, Львівської області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою,-
встановив:
03.08.2016 року в Миколаївський районний суд Львівської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Миколаївського відділенння поліції Стрийського відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000823 про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання наведено наступне. Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.07.2016 року приблизно о 3:00 годині, ОСОБА_7 , перебуваючи у квартирі АДРЕСА_2 , маючи умисел на заподіяння смерті своїй матері ОСОБА_8 , застосував фізичне насильство щодо останньої, яке виразилось у стискуванні руками шиї потерпілої, внаслідок чого наступила її смерть. Таким чином, ОСОБА_5 вчинив вбивство (умисне заподіяння смерті іншій людині), тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України. Після вчинення злочину ОСОБА_5 , з метою ухилитись від кримінальної відповідальності забарикадував двері квартири та нікого туди не впускав, що свідчить про те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Місцем вчинення кримінального правопорушення, є квартира АДРЕСА_2 , де підозрюваний ОСОБА_5 прописаний та проживав лише в двох із потерпілою, що свідчить про те, що він може знищити, сховати або спотворити будь-яку річ чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто наявний ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. Злочин вчинений відносно потерпілого із застосуванням насильства із нанесенням тілесних ушкоджень, що свідчить про те, що ОСОБА_5 , з метою уникнути відповідальності за скоєні кримінальні правопорушення, може незаконно впливати, шляхом застосування насильства, на свідків у кримінальному провадженні, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 3 ст. 177 КПК України. Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, є докази, зібрані у ході досудового розслідування, а саме: показання свідка ОСОБА_9 ; показання свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду місця події від 01.08.2016 року за участю ОСОБА_5 ; показами підозрюваного ОСОБА_5 ; копією лікарського свідоцтва про смерть №67/16 від 01.08.2016 року та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як ступінь втручання у права та свободи особи.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали.
Підозрюваний просив клопотання задоволити, надав покази у судовому засіданні, які відповідають показам викладеним у протоколі допиту підозрюваного від 01.08.2016 року.
Захисник проти задоволення клопотання не заперечував.
У судовому засіданні допитано свідка ОСОБА_9 , який пояснив, що до нього звернувся його товариш ОСОБА_11 та попросив вияснити чому він не може зв`язатися зі своєю матір`ю. Після цього ОСОБА_11 зателефонував йому знову, пояснив, що від його сестри надійшло повідомлення дивного змісту про, те що його брат вбив маму, тому просив перевірити, що трапилося насправді. Свідок звернувся в поліцію з цього приводу. Коли працівники поліції проникли в квартиру він побачив труп матері ОСОБА_11 . Крім трупа у квартирі був його брат ОСОБА_5 , який пояснив, що вбив ОСОБА_8 .
Допитаний в якості свідка ОСОБА_11 пояснив, що перебуваючи у Республіці Польща втратив зв`язок з мамою ОСОБА_8 . Почав хвилюватися та попросив ОСОБА_9 з`ясувати, що саме трапилося. Після цього йому надійшло повідомлення від сестри ОСОБА_12 , про те що ОСОБА_5 вбив маму. Він зателефонував ОСОБА_9 та попросив його звернутися в поліцію.
Свідок ОСОБА_10 пояснив, що йому зателефонував ОСОБА_9 і попросив приїхати в поліцію. Разом з працівниками поліції вони поїхали до житла Слівінських. Двері були забарикадовані. Поліція проникла у житло. У квартирі виявили труп. ОСОБА_5 пояснив, що вчинив вбивство.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються вимоги прокурора, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду клопотання і вирішення його по суті, слідчий суддя встановив наступні обставини та надав їм правову оцінку.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується, наявність ризиків, передбачених п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, репутацію, а саме те, що він не одружений, утриманців не має, не працює, раніше не судимий, інвалід ІІІ групи з дитинства.
Обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить належний розгляд справи у встановлені законодавством строки.
Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до переконливого висновку, що клопотання необхідно задоволити, щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Відповідно до ст.183 слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання задоволити.
Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, до 1 жовтня 2016 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області через Миколаївський районний суд Львівської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1