Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА
Номер провадження 1-кс/711/1693/16

Справа № 711/5270/16-к

22 червня 2016 року

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , за участю:
секретар судових засідань ОСОБА_2 , прокурор ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Черкаської області що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_4 звернулася до суду 08.06.2016 року зі скаргою, в якій просить зобов`язати прокурора Черкаської області на підставі її заяви внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке полягає в умисному спотворюванні матеріалів кримінального провадження № 0000008 від 10.04.2013р. слідчим СВ Жашківського ВП ГУ НП в Черкаській області с.

В обґрунтування скарги вказує, що слідчим ОСОБА_5 та прокурором ОСОБА_6 сфальсифіковане проти неї кримінальне провадження №0000008 від 10.04.2013р.. Тож вважає, що в діях цих посадових осіб є ознаки злочинів, передбачених ст.ст.363, 364, 365 КК України. Нею направлялись звернення до народних депутатів, які пере направлені до прокуратури Черкаської області, але працівники останньої не внесли за її зверненням відомості до ЄРДР, тому вона звернулась до суду зі скаргою.

В судове засідання заявниця не з`явилась, про час і місце розгляду скарги повідомлена належним чином, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням, про причини неявки не повідомила. Судді надано телефонограму, яка зареєстрована від ОСОБА_4 , проте зазначений документ не містить необхідних реквізитів (дані відправника, номер телефону з якого передано повідомлення та інше). Варто зауважити, що частиною третьою ст.306 КПК України передбачено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Водночас, закріплюючи участь скаржника як обов`язкову умову розгляду скарги, кримінально-процесуальний закон не регламентує дій слідчого судді в разі неявки скаржника або його відмови від участі у судовому засіданні. Разом з тим, відповідно до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування мають бути розглянуті не пізніше сімдесяти двох годин з моменту їх надходження. За таких обставин, вбачається можливим проведення розгляду скарги у відсутність особи, яка її подала, оскільки в інакшому випадку слідчим суддею будуть порушені вимоги ст.116 і ч.2 ст.306 КПК України і порушено право заявника на своєчасний розгляд його скарги судом.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги. Пояснив, що до прокуратури Черкаської області надійшла заява ОСОБА_4 , в якій просила порушити кримінальні провадження відносно прокурора Черкаської області ОСОБА_7 та прокурора прокуратури Жашківського відділу Уманськогої місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_6 .. Оскільки заява не є повідомленням про злочив відомості до ЄРДР не були внесені.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши надані письмові документи, вважаю що скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені дії чи бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Положення ч.1 ст.214 КПК України та пункт 2.2 Інструкції, затвердженої наказом МВС України №700 від 14.08.2012р., зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до ЄРДР відповідні відомості та розпочати розслідування, але тільки по заявах або повідомленнях, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не по будь-яким іншим.

Відповідно до пп.2 п.1 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генпрокуратури України від 06.04.2016р. №139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

На такий обов`язок слідчого, прокурора вказують вимоги частин 3, 4 і 5 ст.214 КПК, згідно з якими до ЄРДР вносяться відомості про кримінальне правопорушення, короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення саме кримінального правопорушення, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність, тобто Кримінального кодексу України, зміст повідомлення слідчим прокурора про підставу початку досудового розслідування.

Тож положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки для злочинів з матеріальним складом.

Зі звернення ОСОБА_4 від 15.04.2016р. вбачається, що її зміст не відповідає вищезгаданим вимогам кримінально-процесуального законодавства, оскільки не містить даних про реальність кримінально-караного діяння.

Припущення заявника про вчинення слідчим ОСОБА_5 , прокурором Жашківського відділу Уманської міської прокуратури ОСОБА_8 та прокурором Черкаської області ОСОБА_7 злочинів, передбачених ст.ст.363, 364, 365 КК України, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених осіб заявниці і не підтверджується ніякими об`єктивними даними, а тому не можуть бути підставою для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування.

Таким чином, вважаю, що прокурором не порушено вимог кримінально-процесуального законодавства, що регламентують порядок розгляду заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а тому скарга задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність прокуратури Черкаської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі її заяви від 15.04.2016р., надісланої до прокуратури Черкаської області народним депутатом ОСОБА_9 , відмовити

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1