Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.08.2016 Подільський районний суд м. Києва
в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в метрополітені ГУ НП в місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Києва, непрацюючої, розлученої, має на утриманні малолітню дитину, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
- раніше судимої 19.05.2016 року Солом`янським районним судом міста Києва за ч.2 ст.185, 71 КК України до 5 років 2 місяців позбавлення волі, суд,-
В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий в метрополітені ГУ НП в місті Києві ОСОБА_6 , за згодою прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 24 серпня 2016 року, приблизно о 22 год. 20 хв. ОСОБА_5 , діючи спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , маючи спільний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, увійшли у вагон потягу, що знаходився на станції київського метрополітену Поштова площа. Коли вони звернули увагу на раніше невідому їм ОСОБА_9 , яка тримала наплічну сумку при собі, у них виник злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна за попередньою змовою групою осіб, яке могло зберігатись в зазначеній сумці,.
Реалізуючи даний злочинний умисел, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 наблизились до ОСОБА_9 . Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 почали створювати тісняву поблизу ОСОБА_9 , тим самим відволікаючи її увагу. В цей час ОСОБА_8 , помітивши, що за його діями ніхто не спостерігає та користуючись неуважністю ОСОБА_9 , витягнув з її наплічної сумки гаманець, тим самим таємно викрав чуже майно за попередньою змовою групою осіб. Своїми діями, які виразились у повторному таємному викраденні чужого майна за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , заподіяли матеріальний збиток ОСОБА_9 на суму викраденого майна, а саме :
- грошові кошти в сумі 186 гривень,
- грошові кошти в сумі 100 доларів США, що еквівалентно 2530 гривням згідно курсу НБУ на 24.08.2016,
- банківську картку ПАТ Приватбанк на баласні якої знаходились грошові кошти в сумі 150 гривень,
а всього викрали майна на суму 2866 гривень. Після чого викрадене майно, вони розподілили між собою та розпорядились ним на власний розсуд.
Необхідність застосування вищевказаного запобіжного заходу слідчим та прокурором обґрунтована тим, що підозрювана буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду оскільки, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрювана намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності, шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
У судовому засіданні прокурор просив клопотання задовольнити з викладених у ньому підстав.
Підозрювана у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та просила обрати іншу міру запобіжного заходу не пов`яз ану з позбавленням волі.
Захисник також заперечував проти обрання запобіжного заходу у виді утримання під вартою та просив при наявності підстав обмежитись запобіжним заходом у виді домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, пояснення підозрюваної, захисника, дослідивши клопотання та докази, якими воно ґрунтується, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді утримання під вартою підлягає відхиленню. При цьому, суд виходить з наступного.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно вимог ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч.2 ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Як встановлено в судовому засіданні, прокурором не доведено обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_5 заявила, що участі в крадіжці не брала, у зговорі з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на її вчинення не перебувала, ніяких дій по її сприянню не вчиняла, потерпілу не відволікала, штучну тісняву не створювала. Про вчинення крадіжки майна ОСОБА_9 . ОСОБА_8 не знала. У поділі викраденого майна участі не брала. Про те, що у неї були виявлені речі потерпілої дізналась через добу після фактичного затримання, під час огляду її речей.
Дійсно, як вбачається з протоколу затримання та огляду речей ОСОБА_5 , в неї речі було вилучено під час огляду 25.08.2016 року о 16-50 годин, хоча, як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, фактично вона була затримана 24.08.2016 року близько 22-45 годин.
Суд звертає увагу, що на час розгляду клопотання, слідчим підозрювана ОСОБА_5 не допитувалась, пропозиція їй дати покази процесуально не зафіксовано.
З показів потерпілої ОСОБА_9 та свідка ОСОБА_10 не вбачається будь-яких фактичних обставин про участь ОСОБА_5 в об`єктивній стороні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Свідки ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , які є працівниками поліції дали показання, що вони були свідками, як ОСОБА_8 витягнув гаманець з наплічної сумки невідомої жінки, як після цього ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 вийшли з вагону метрополітену. При цьому, в їх показаннях відсутні будь-які твердження, що ОСОБА_16 сприяла у вчиненні крадіжки, створюючи тісняву поблизу ОСОБА_9 , тим самим відволікаючи її увагу.
Згідно оголошеної підозри, ОСОБА_5 пред`явлено, що вона разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 лише наблизилась до ОСОБА_9 , а тисняву щодо потерпілої створювали лише ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Після чого, ОСОБА_8 викрав майно потерпілої. Будь-яка інша участь ОСОБА_5 у злочині не описана і фактичні дані її участі не відображені.
За таких обставин, суддя прийшов до переконання, що прокурором не доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, а тому суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181,183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в метрополітені Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_17 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - відхилити.
Відмовити у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
СуддяОСОБА_1