Провадження № 1-кс/638/2962/16
У Х В А Л А
07.11.2016 р. слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 внести відповідні відомості за його заявою про кримінальне правопорушення від 29.08.2016 до ЄРДР.

В обґрунтування скарги вказав, що 29.08.2016 р. ним була написана в порядку ст. 214 КПК України заява на ім`я прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 про вчинення слідчим Шевченківського ВП Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 365, 366 КК України.

Суть вказаної заяви полягала в тому, що 01.07.2016 р. Регіональним центром із надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях на підставі повідомлення слідчого Шевченківського ВП Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 було видано доручення №1371 стосовно надання адвокатом ОСОБА_4 безоплатної вторинної правової допомоги затриманому ОСОБА_7 . Цього ж дня ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, у кримінальному провадженні щодо якого, згідно ст. 52 КПК України, участь захисника є обов`язковою.

Також, 01.07.2016 р. ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова підозрюваному ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід в вигляді тримання під вартою в Харківському СІЗО №27, строк дії якої слідчим суддею було визначено до 28.08.2016 р.

В подальшому, вказує скаржник, від слідчого Шевченківського ВП Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 йому стало відомо, що слідчий буде ініціювати питання про продовження строку досудового розслідування та клопотати перед судом про продовження строків тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7

25.08.2016 р. слідчим ОСОБА_5 ОСОБА_4 було вручено примірники клопотання про продовження строку досудового розслідування, клопотання про продовження строку тримання під вартою, клопотання про направлення підозрюваного для проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Скаржник зазначає, що про час та місце розгляду клопотань слідчого про продовження строку тримання під вартою та про направлення підозрюваного для проведення стаціонарної психіатричної експертизи йому ні слідчий, ні прокурор, ні слідчий суддя не повідомляли.

ОСОБА_4 вказує, що 26.08.2016 р., в останній робочий день перед закінченням у підозрюваного ОСОБА_7 строків тримання під вартою, він зателефонував до чергового Харківського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Харківській та Луганській областях та спитав, чи не залучався адвокат в порядку ст. 53 для вчинення окремої процесуальної дії щодо захисту ОСОБА_7 , на що отримав відповідь, що слідчий ОСОБА_5 надіслав до Центру дві постанови в порядку ст. 53 КПК України про залучення іншого захисника підозрюваному ОСОБА_7 . Дані постанови містили вимоги про прибуття захисника на 14:00 та на 16:00 26.08.2016 р. до слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова. Від адвоката, якого було залучено на дані окремі процесуальні дії, ОСОБА_4 дізнався, що строки тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 було продовжено до 28.09.2016.

Посилаючись на положення ч. 1 ст. 53 КПК України, ОСОБА_4 вважає, що вказані дії слідчого ОСОБА_8 є перевищенням службових повноважень та внесенням в офіційні документи завідомо неправдивої інформації, оскільки основними критеріями для застосування слідчим вказаної статті є: 1) потреба в проведенні невідкладної процесуальної дії. Скаржник зазначає, що в даному випадку строки тримання під вартою у підозрюваного закінчувались 28.06.2016 р., і тому розгляд клопотання слідчого про їх продовження міг відбутися ще протягом двох днів: 27.08.2016 р. і 28.08.2016 р., а отже потреба в проведенні вказаної процесуальної дії не була невідкладною; 2) завчасність повідомлення захисника однак він не був повідомлений про час та місце розгляду клопотання взагалі; 3) неможливість захисника прибути для участі в проведенні слідчої дії але доказів такої неможливості слідчий не надає, вказуючи, що ОСОБА_4 повідомив про неможливість прибути 26.08.2016 р., що не відповідає дійсності.

Таким чином, вказує скаржник, вносячи до постанов про залучення іншого захисника за призначенням завідомо неправдиву інформацію, слідчим було скоєне кримінальне правопорушення, передбачене ст. 365 КК України, а направляючи такі протиправні постанови до Регіонального центру із надання безоплатної вторинної правової допомоги в Луганській та Харківській областях слідчий грубо порушив право на захист, чим перевищив свої повноваження та завдав непоправимої шкоди правам підозрюваного ОСОБА_7 .

Скаржник вказує, що на час написання цієї скарги відомості за його заявою не внесено до ЄРДР, про що йому стало відомо в телефонній розмові із працівником Харківської місцевої прокуратури №1.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву, в якій просив подану скаргу розглядати без його участі, доводи скарги підтримав в повному обсязі і просив її задовольнити.

Прокурор Харківської місцевої прокуратури №1 в судовому засіданні зі скаргою не погодився, вказавши, що викликати ОСОБА_4 в судове засідання щодо вирішення питання продовження строку тримання ОСОБА_7 під вартою, не виявилось можливим.

Відповідно до доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, яка відповідно до положень кримінального процесуального законодавства вважається затриманою та/або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою від 01.07.2016 р. №1371, Регіональним центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях призначено адвоката ОСОБА_4 для надання безоплатної вторинної правової допомоги у межах процесуальних прав і обов`язків, визначених ст.ст. 46, 47 КПК України, протягом строку дії цього доручення ОСОБА_7 , затриманому співробітниками Шевченківського ВП в Харківській області на підставі ст. 208 КПК України, ч. 1 ст. 115 ЄРДР 0003183 від 01.07.2016 р.

Пунктом 3 вказаного доручення визначено строк його дії, а саме протягом строку затримання та/або тримання такої особи під вартою.

Зі скарги ОСОБА_4 вбачається, що 01.07.2016 р. ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова підозрюваному ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Харківському СІЗО №27, строк дії якої слідчим суддею було визначено до 28.08.2016 р.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2016 р. строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, продовжено на 30 днів до 24.09.2016 р. до 01:23 год. При цьому, судове засідання проведено за участю адвоката ОСОБА_9 .

Відповідно до ч. 1 ст. 53 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд залучають захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії чи забезпечити участь іншого захисника або якщо підозрюваний, обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника або прибуття обраного захисника неможливе.

Таким чином, обов`язковими умовами для застосування слідчим ст. 53 КПК України є: потреба в проведенні невідкладної процесуальної дії; завчасність повідомлення захисника; неможливість захисника прибути для участі в проведенні слідчої дії.

Однак прокурором суду не було надано жодних доказів, які б свідчили про невідкладний характер процесуальної дії, що була проведена. Також не надано доказів завчасного повідомлення ОСОБА_4 про проведення зазначеної процесуальної дії, як і доказів неможливості ОСОБА_4 прибути для участі у слідчій дії.

Частина 1 ст. 365 КК України передбачає відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

З ч. 1 ст. 53 КПК України вбачається, що слідчий наділений повноваженням залучити захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому ст. 49 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в діях слідчого відсутні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, і перевищення влади або службових повноважень ним допущено не було.

Крім того, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 365 КК України, відповідальність працівника правоохоронного органу за вчинення дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, передбачена в разі, якщо ці дії завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Скаржником не доведено, яка саме і кому була завдана істотна шкода діями слідчого.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 31.10.2016 р., проведеного за участю адвоката ОСОБА_4 , клопотання слідчого Шевченківського відділення Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області, яке узгоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1, задоволено в повному обсязі. Застосовано до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гродно Республіка Білорусь, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, пенсіонера, проживаючого та зареєстрованого до взяття під варту за адресою АДРЕСА_1 , такого, що відслужив в Збройних Силах СРСР, раніше не засудженого, примусові заходи медичного характеру, госпіталізувавши ОСОБА_7 до психіатричного закладу з суворим наглядом. Запобіжний захід тримання під вартою в Харківському слідчому ізоляторі пенітенціарної системи України в Харківській області продовжено до набуття ухвалою суду законної сили, після доставки ОСОБА_7 до психіатричного закладу з суворим наглядом ухвалено звільнити ОСОБА_7 з-під варти. Речові докази по справі: молоток, особисті речі обвинуваченого та потерпілої, які знаходяться на відповідальному зберіганні в Шевченківському відділенні Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ухвалено знищити. Судові витрати по справі за проведення судово-криміналістичних експертиз вважаються проведеними за рахунок держави.
Оскільки на даний момент кримінальна справа у відношенні ОСОБА_7 розглянута, до нього застосовані примусові заходи медичного характеру, слідчий суддя приходить до висновку, що діями слідчого права ОСОБА_7 порушені не були.

Відповідно до ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

З викладеного вбачається, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань включаються не всі заяви і повідомлення, а лише ті, які містять обставини, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи, що дії слідчого щодо залучення захисника для проведення окремої процесуальної дії не відповідають вимогам КПК України, однак ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, в його діях відсутні, суд відмовляє в задоволенні скарги ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309, 395 КПК України,

ухвалив:

Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харковської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя