Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/1769/2016
У Х В А Л А

23.05.2016р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого СУ ФР ГУ ДФС в Миколаївської області ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ТОВ "Комунар-Престиж" про зняття арешту накладеного в межах кримінального провадження

В С Т А Н О В И В :

В провадженні СУ ФР ГУ ДФС в Миколаївської області перебуває кримінальне провадження №000165. В рамках цього провадження, 15.07.2015р. з дозволу слідчого судді в автомобілі марки "Ауді" державний номерний знак НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_6 був проведений обшук, в ході якого були вилучені грошові кошти в сумі 2260100грн. Крім того, 15.07.2016р. з орендованої ОСОБА_6 в ПАТ "Укрсоцбанк" ін6дивідульної банківської ячейки були тимчасово вилучені грошові кошти в сумі 39700грн. Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеса від 18.09.2015р. на грошові кошти в сумі 2260100грн. був накладений арешт. Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеса від 16.07.2015р. був накладений арешт на грошові кошти в сумі 39700грн. Арешт на вказані грошові кошти був накладений як на майно що є знаряддям вчинення злочину та зберегло на собі сліди злочину.

11.04.2016р. ТОВ "Комунар-Престиж" в особі директора ОСОБА_7 звернулося до слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва з клопотанням про зняття раніше накладеного арешту на грошові кошти, вказавши в обґрунтування дві підстави: 1/ що вилучені грошові кошти не мають ознак речового доказу, що підтверджується порушенням Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів; 2/ що в кримінальну провадженні №0000165 жодній особі не повідомлено про підозру, не зважаючи на те що грошові кошти були вилучені майже 10 місяців потому, така затримка у розслідуванні порушує принцип розумності строків щодо встановлення процесуальних обмежень.

В судовому засіданні представник заявника клопотання підтримав та пояснив, що грошові кошти належать ТОВ "Комунар-Престиж". ОСОБА_6 є працівником вказаного підприємства, отримав 2500000грн. для здійснення закупівлі с/г продукції, грошові кошти зберігав в індивідуальній ячейці ПАТ "Укрсоцбанк", того дня взяв грошові кошти для повернення на підприємство, однак на виході з банку був затриманий. Особливо просив звернути увагу на той факт, що вказані грошові кошти на даний час перебувають на депозитному рахунку фінансової установи, замість того щоб відповідно до Інструкції про порядок вилучення та зберігання речових доказів зберігатися в упакованому та опечатаному вигляді. Вказані грошові кошти з самого початку не мали ознак речового доказу, купюри не були а ні переписаними, а ні ідентифіковані іншим чином. Крім того протягом тривалого часу жодній особі не повідомлено про підозру.

Допитаний в судовому засіданні директор ТОВ "Комунар-Престиж" ОСОБА_7 пояснив, що ТТОВ "Комунар-Престиж" не є фіктивним підприємством. На підприємстві офіційно працює крім директора ще бухгалтер, менеджери, загалом 6 чоловік. Крім того біля 10 менеджерів працюють без офіційного оформлення. ОСОБА_6 тривалий час працював без офіційного оформлення, а з 01.07.2015р. був оформлений офіційно. Йому були надані грошові кошти в сумі 2500000грн. для закупівлі с/г продукції. Частину грошових коштів він використав, а решту мав повернути на підприємство 15.07.2015р., однак був затриманий.

ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду надав письмові пояснення, в яких підтвердив пояснення ОСОБА_7 .

Слідча та прокурор в судовому засіданні пояснили, що дійсно в кримінальному провадженні нікому про підозру не повідомлено, підтвердили, що грошові кошти фактично були вилучені у ОСОБА_6 . Крім того пояснили, що грошові кошти не перебувають на зберіганні в депозитній ячейці банку, номери купюр не відомі, грошові кошти передані в банківську установу. Пояснити яке значення речового доказу мають вказані грошові кошти, які сліди злочину вони на собі зберегли - не змогли.

Однак при цьому послалися на наявні в матеріалах кримінального провадження докази, на підтвердження того, що є достатні підстави вважати, що грошові кошти в сумі 2260100грн. не належать ТОВ "Комунар-Пестиж", оскільки за підсумком проведеного в офісному приміщенні ТОВ "Комунар-Престиж" не вилучено жодного бухгалтерського документу на підтвердження вказаної готівкової фінансової операції. Крім того, є дані про те що, вказані грошові кошти були отримані ОСОБА_6 в ПАТ "Укрсоцбанк" як зняті з розрахункового рахунку. На вказаний р/р грошові кошти були перераховані різноманітними підприємствами, серед яких є підприємства щодо яких вже судовою інстанцією встановлений факт їх фіктивності. Вказане свідчить про те що вказані грошові кошти є коштами отриманими злочинним шляхом.

Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю за необхідне клопотання задовольнити виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 174 УПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба, або арешт накладено необґрунтовано.

З ухвали про накладення арешту вбачається що арешт був накладений на грошові кошти як на майно, що відповідає критеріям п. 1,3 ч.2 ст. 167 КПК України, з посиланням на ст. 170 ч.2 КПК України в редакції 2012р., щодо якого є підозра що воно є знаряддям вчинення злочину та зберегло на собі сліди злочину.

На надаючи оцінки щодо того, чи були підстави вважати вилучені грошові кошти таким майном що є знаряддям вчинення злочину, та чи дійсно грошові кошти на час накладення арешту зберігали на собі сліди злочину, слід зазначити що після внесення змін до КПК України від 18.02.2016р. змінилися правові підстави накладення арешту на майно.

Так, відповідно до ст. 170 ч.1 КПК України арешт може бути накладений на майно щодо якого існує сукупність підстав або розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальної конфіскації, конфіскації юридичної особи для забезпечення позову, конфіскації майна.

Відповідно до ст. 170 ч.2 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1/ збереження речового доказу; 2/ спеціальної конфіскації; 3/ конфіскація майна як покарання; 4/ відшкодування шкоди за цивільним позовом у кримінальному провадженні, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 170 ч. 10 КПК України не може бути арештовано майно що перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Аналіз вказаних норм свідчить про те що в останній редакції норм КПК України, що регламентують питання арешту майна, арешт майна може бути накладений щодо будь-якого майна, навіть майна осіб не причетних до вчинення злочину, якщо вказане майно містить ознаки речового доказу, може бути використане стороною обвинувачення в процесі доказування. Якщо майно не містить ознак речового доказу, то таке майно може бути арештовано виключно в тому разі, якщо воно належить певній особі та вказана особа має певний процесуальний статус /підозрюваний, обвинувачений, юридична особа - суб`єкт спеціальної конфіскації/.

З матеріалів кримінального провадження та пояснень слідчого вбачається, що вилучені грошові кошти були здані в касу банку для зберігання. Якщо вказані грошові кошти і містили на собі сліди вчинення злочину, то на даний час вказані грошові кошти перебувають в банківської системі обігу грошових коштів та вказаних слідів на собі не містять. Таким чином встановлено, що вилучені грошові кошти не відповідають критерію речового доказу.

Підтвердженням вказаного також є клопотання слідчого у кримінальному провадженні від 12.05.2016р. про перерахування до бюджету частини вказаних грошових коштів в сумі 749500грн. з посиланням на ст. 100 ч.6 КПК України, що регламентує питання щодо можливої реалізації майна, що не містить на собі ознак речового доказу.

Оскільки грошові кошти не мають значення речового доказу, у кримінальному провадженні нікому про підозру не повідомлено, застосування арешту з метою конфіскації та спеціальної конфіскації не є можливим, то вказане свідчить про те що подальше збереження арешту є безпідставним.

В своєму клопотанні ТОВ "Комунар-Престиж" просить не лише скасувати арешт на грошові кошти, а також повернути вказане майно власнику або уповноваженій особі.

Сукупність досліджених в судовому засіданні доказів щодо власника вказаних грошових коштів є суперечною та не дає можливості стовідсотково визначити що ТОВ "Комунар-Престиж" є дійсно власником арештованих грошових коштів. Питання щодо визначення права власності є виключною компетенцією суду та не входить до компетенції слідчого судді.

Оскільки ст. 174 КПК України не містить вказівок щодо визначення особи, якої необхідно повернути арештоване майно, то при здійсненні процедури повернення слідчий у кримінальному провадженні має дотримуватися вимог ст. 169 КПК України та загальних принципів передбачених ст. 7 КПК України та повернути майно особі в якої її було вилучено, або ТОВ "Комунар-Престиж", у разі надання комплекту підтверджуючих документів на право власності, з яким слідчий погодиться.

Керуючись ст. 174, 309 КПК України

У Х В А Л И В :

Клопотання ТОВ "Комунар-Престиж" задовольнити частково.

Арешт накладений ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеса від 18.09.2015р. на грошові кошти в сумі 2260100грн., що були вилучені в автомобілі марки "Ауді" державний номерний знак НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_6 - скасувати.

Арешт накладений ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеса від 16.07.2015р. на грошові кошти в сумі 39700грн., що були вилучені 15.07.2015р. в індивідуальній банківської ячейці ПАТ "Укрсоцбанк" - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1