У Х В А Л А
14.04.2016 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 24.03.2016 року про відмову у задоволенні клопотання (призначення судово медичної експертизи), -
ВСТАНОВИВ:
Захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 звернувся до суду із скаргою на постанову слідчого Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 24.03.2016 року про відмову у задоволенні клопотання (призначення судово медичної експертизи).
23.03.2016 року захисник ОСОБА_6 по дав до Ужгородського РВ поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області клопотання про призначення судово медичної експертизи, в якому ставилися наступні питання:
1.Чи могли травми на руці ОСОБА_7 виникнути від нанесення ним особисто ударів голими руками по листу шиферу, в результаті якого шифер розламався на кілька частин;
2.Якою має бути сила удару голими неприкритими руками по листу шиферу, який накриває рівну плоску поверхню, щоб розламати його. Якщо так, то чи вистачає цієї сили для нанесення травм, зафіксованих у висновку експертизи 28.04.2015 року.
Клопотання було обгурнтовано тим, що після вступу у справу, захисником було опитано свідків та встановлено нові обставини, які не були відомі досудовому слідству. Так, свідки на допиті підтвердили, що потерпілий після бійки з ОСОБА_3 почав нищити майно ОСОБА_3 з метою спровокувати вийти його з будинку, де заховався його підзахисний від потерпілого та двох його друзів, на двір. На дворі потерпілий почав нищити листи шиферу, який накривав плоску поверхню, загалом аніс близько 10 ударів голими, неприкритими руками по хвильовому шиферу, від чого шифер розламався на частини. Згідно даних судово медичної експертизи у потерпілого діагностовано «забій забійна садна правого передпліччя, перелом шилоподібного відростка правої променевої кістки…»
Постановою слідчого Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ст. лейт. поліції ОСОБА_5 від 24.03.2016 року у задоволенні клопотання було відмовлено.
Разом з тим скаржник вказує на те, що в даному кримінальному провадженні мають місце обставини, за котрих доцільно призначати експертизу, зокрема:
- необхідність одержання об`єктивної, незацікавленої оцінки прийнятого рішення, вчиненої дії, обраного напрямку, їх дійсної або перспективної якості, ефективності;
- наявність спірних позицій з одного і того ж питання, коли необхідною є думка незацікавленого спеціаліста, який може дати об`єктивну оцінку конфлікту, суперечці, їх предмету і т.п.;
- межі проблеми є ширшими меж сумарного знання, яким володіють спеціалісти зацікавленого підприємства, установи, організації;
На підставі викладених у змісті скарги обґрунтувань ОСОБА_4 просить зобов`язати слідчого призначити судово медичну експертизу, на вирішення якої покласти перераховані у прохальній частині запитання.
Скаржник ОСОБА_4 в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі, просив суд її задовольнити.
Прокурор і слідчий в судове засідання не з`явилися, а тому суд розглядає таку за їй відсутності.
Заслухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
23.03.2016 року захисник ОСОБА_6 по дав до Ужгородського РВ поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області клопотання про призначення судово медичної експертизи, в якому ставилися наступні питання:
1. Чи могли травми на руці ОСОБА_7 виникнути від нанесення ним особисто ударів голими руками по листу шиферу, в результаті якого шифер розламався на кілька частин;
2. Якою має бути сила удару голими неприкритими руками по листу шиферу, який накриває рівну плоску поверхню, щоб розламати його. Якщо так, то чи вистачає цієї сили для нанесення травм, зафіксованих у висновку експертизи 28.04.2015 року.
Однак, Постановою слідчого Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ст. лейт. поліції ОСОБА_5 від 24.03.2016 року у задоволенні клопотання було відмовлено.
Вказане процесуальне рішення слідчий обґрунтовує тим, що 23.03.2016 року до СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшло клопотання ОСОБА_4 , який являється захисником ОСОБА_3 . В клопотанні захисник критично очінюючи висновок судово медичної експертизи ОСОБА_8 , вважає за необхідне призначити повторну судово медичну експертизу для встановлення механізму отримання ОСОБА_8 тілесних ушкоджень.
Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що клопотання ОСОБА_4 є необґрунтоване, оскільки у висновку судово медичного експерта №343 від 27.05.2015 року судово медичним експертом було пояснено механізм отримання ОСОБА_8 тілесних ушкоджень.
Відповідно до ст. 303 п. 7 КПК України рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових ) дій можуть бути оскаржені під час досудового розслідування особою , якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Згідно ст. 40 ч. 2 КПК передбачено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій, уповноважений проводити слідчі (розшукові) дії, у випадках встановлених цим кодексом.
Відповідно до ст. 94 КПК слідчий повинен оцінювати кожний доказ ґрунтуючись на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Відповідно до ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання(збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Їх сутність полягає у намаганні процесуальної особи розшукати і належним чином зафіксувати у відповідних процесуальних джерелах фактичні дані, що мають значення у кримінальному провадженні.
В даному випадку з матеріалів скарги вбачається, що мова йде про вчинення слідчої дії повторної судово медичної експертизи з метою перевірки раніше отриманих у цьому кримінальному провадженні доказів або інших встановлених фактів, тобто встановлені обставини можуть бути в подальшому доказами в кримінальному провадженні, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий повинен встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Положеннями ст. 243 КПК України визначено, що сторона обвинувачення залучає експерта за наявності підстав для проведення експертизи, у тому числі за клопотанням сторони захисту чи потерпілого. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та в порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.
У відповідності до ч 6 ст. 244 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, що звернулася з клопотанням, доведе, що:
1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або на вирішення залученого стороною обвинувачення експерта були поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
2) вона не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Згідно ч.7 вказаної норми закону визначено, що до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені перед експертом особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, що звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.
Зі змісту скарги вбачається, що слідчим під час призначення попередньої експертизи не було включено до переліку ряд питань, вирішення яких на думку сторони захисту має вирішальне значення у вказаному кримінальному провадженні.
На підставі наведеного, враховуючи, що в кримінальному провадженні існує ряд розбіжностей і не з`ясованих обставин, з огляду на те, що слідчим в ході розгляду клопотання скаржника не вчинено слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх фактів, на які вказує сторона захисту, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга є обґрунтованою та підлягає задоволеню.
Керуючись ч.1-2 ст. 40, ст.ст. 24, 94, 223, 243, 244, 303, 304,306, 307 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 24.03.2016 року про відмову у задоволенні клопотання (призначення судово медичної експертизи) задовольнити.
1.Чи могли травми на руці ОСОБА_7 виникнути від нанесення ним особисто ударів голими руками по листу шиферу, в результаті якого шифер розламався на кілька частин;
2.Якою має бути сила удару голими неприкритими руками по листу шиферу, який накриває рівну плоску поверхню, щоб розламати його. Якщо так, то чи вистачає цієї сили для нанесення травм, зафіксованих у висновку експертизи 28.04.2015 року
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду: ОСОБА_1