АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 01 квітня 2016 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_9 , та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04 травня 2016 року до 09 год. 26 хв. відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Джанкой, громадянина України, працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно ухвали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого, оскільки надані ним матеріали вказують, що зазначені в клопотанні ризики існують і вони не зменшилися.
В апеляційних скаргах захисник в інтересах підозрюваного просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною покидати місце свого проживання в період доби з 23 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. В обґрунтування своїх вимог апелянт зазначає, що слідчим не доведено тих обставин, що заявлені ризики існують і вони не зменшилися. Також захисник вказує і на відсутність обґрунтованої підозри та вважає висновки суді з цього приводу абстрактними. Крім того, на думку апелянта, судом не було взято до уваги і даних про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання в м. Києві, є громадянином України, працює, має незадовільний стан здоров`я.
Також, в апеляційній сказі зазначається про наступні порушення судом першої інстанції вимоги Кримінального процесуального кодексу України: розгляд клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу відбувся без участі захисника підозрюваного; не було проведено технічної фіксації судового процесу; клопотання слідчого було розглянуто суддею з порушенням строків.
Крім того, захисник ставить питання про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді, оскільки розгляд справи відбувся без повідомлення останнього про дату судового засідання, а тому просить визнати причину пропуску поважною.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника і підозрюваного, які підтримали подану апеляційну скаргу і просили її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги вважаючи ухвалу слідчого судді законною, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи клопотання і апеляційної скарги, колегія суддів вважає наступне.
Як вбачається за матеріалів провадження, розгляд клопотання слідчого про продовження ОСОБА_7 строку запобіжного заходу, відбувся без повідомлення його захисника ОСОБА_6 . Копія судового рішення захиснику не направлялася, а про її існування він дізнався в судовому засіданні суду апеляційної інстанції і зміг ознайомитися з її змістом 14 квітня 2016 року. Таким чином, колегія суддів приймає доводи захисника про поважність причин пропуску строку, оскільки ухвала слідчого судді була постановлена без виклику особи яка його оскаржує, а тому вважає за необхідне поновити його.
Також, колегія суддів погоджується і з доводами захисника підозрюваного щодо відсутності підстав для подальшого тримання його підзахисного під вартою.
Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.
Аналіз вище зазначеної норми закону вказує на те, що при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя повинен керуватися загальними засадами застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
На думку колегії суддів, вказаних вимог закону слідчим суддею не дотримано.
Так, в провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за № 0000887 від 05 лютого 2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
05 лютого 2016 року ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
06 лютого 2016 року Подільським районним судом м. Києва відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04 квітня 2016 року включно.
Постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_10 від 30 березня 2016 року, строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, а саме до 05 травня 2016 року.
Звертаючись з клопотанням про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий вказав, що вказані ризики існують і на даний час вони не зменшилися.
При цьому, в обґрунтування своєї позиції прокурор послався на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_7 підозрюється, на відсутність у останнього власного житла в м. Києві, а також на ряд дій, які необхідно виконати слідчому для закінчення досудового розслідування.
Разом з тим, дослідивши матеріали судового провадження та доводи клопотання захисника, колегія суддів вважає наступне.
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень (зокрема «Харченко проти України», «Єлоев проти України», «Фельдман проти України») неодноразово акцентував увагу на тому, що доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно, кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу. Таким чином, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і орган досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави. До того ж, такі підстави мають бути чітко вказані.
Як вбачається з наданих суду матеріалів, в ході досудового розслідування було проведено огляд місця події, допитано свідків та потерпілого, призначено ряд експертиз по яким підготовлено всі необхідні матеріали та направлено їх до експертних установ.
З самого клопотання слідчого вбачається, що для завершення досудового розслідування необхідно отримати висновки призначених експертиз, визначити питання щодо остаточної кваліфікації дій підозрюваного, зібрати характеризуючі матеріали на підозрюваного, провести огляд вже вилучених речей, а також виконати вимоги ст. 290 КПК України та скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.
Таким чином, враховуючи той об`єм досудового розслідування, який вже проведено та обсяг тих дій, яка необхідно провести для його завершення, колегія суддів вважає, що ризики незаконного впливу на потерпілого та свідків, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на даний час зменшився, оскільки з огляду на зміст клопотання слідчого, всі докази про справі фактично зібрані і досудове розслідування по справі майже завершено.
На думку колегії суддів, виходячи з обсягу досудового розслідування, яке проведено на даний час, колегія суддів вважає, що запобігти впливу на потерпілого або свідків можливо поклавши на підозрюваного обов`язок уникати спілкування з ними. Відсутність у підозрюваного власного житла в м. Києві не може розглядатися як безумовна підстава для тримання особи під вартою. Крім того, захисником підозрюваного надано довідку про те, що ОСОБА_7 зареєстрований АДРЕСА_1 . Що стосується посилань на тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_7 підозрюється, то як вже було зазначено вище, сама лише тяжкість злочину не може бути підставою запобіжного ув`язнення особи.
Таким чином, на думку колегії суддів, клопотання слідчого не містить належного обґрунтування з приводу необхідності продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Не довів цього в судовому засіданні і прокурор.
Крім того, як вбачається з матеріалі судового провадження, розгляд клопотання слідчого відбувся з порушенням права підозрюваного на захист.
Так, захисник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 не був повідомлений про судове засідання щодо розгляду клопотання слідчого про продовження ОСОБА_7 строку тримання під вартою. В судове засідання, без узгодження з ОСОБА_7 , був запрошений інший адвокат, що прибув за запрошенням слідчого. Від захисника, який прибув за призначенням слідчого адвоката ОСОБА_11 підозрюваний ОСОБА_7 відмовився, заявивши, що його захисником є адвокат ОСОБА_6 . Не зважаючи на це судове засідання відбулося без участі захисника, хоча ст. 193 КПК України передбачена його обов`язкова участь.
В зв`язку з наведеними вище обставинами, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали апеляційним судом.
Постановляючи нову ухвалу, колегія суддів враховує всі зазначені вище обставини, в тому числі і тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється, конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного, який хоча і не одружений та є уродженцем АР Крим, є працевлаштованим у м. Києві, де зареєстрований та має постійне місце проживання, позитивно характеризується за місцем роботи, раніше не судимий. Також, колегією судді приймається до уваги обсяг і характер слідчих дій, які необхідно виконати до завершення досудового слідства.
З урахуванням цього, колегія суддів вважає, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з забороною покидати місце свого проживання у певний період доби, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Даний вид запобіжного заходу, на переконання колегії суддів, відповідає особі підозрюваного та наявним ризикам і зможе забезпечити його належну процесуально поведінку.
Таким чином, апеляційна скарга захисника підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178,181,183, 184, 193, 194, 199, 376, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 01 квітня 2016 року, задовольнити.

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 01 квітня 2016 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_9 , та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04 травня 2016 року до 09 год. 26 хв. відносно: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_9 , про продовження ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Джанкой, громадянина України, працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною покидати місце свого проживання, а саме АДРЕСА_1 , в період доби з 23 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби.

Визначити строк дії ухвали до 04 травня 2016 року включно.

Звільнити ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.

Зобов`язати ОСОБА_7 після звільнення з-під варти прибути до місця свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із вказаною періодичністю;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 7.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/796/1359/2016 Категорія ст. 199 КПК України.
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_12
Доповідач у суді апеляційної інстанції ОСОБА_1