Справа № 404/2990/16-к
Номер провадження 1-кс/404/602/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2016 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0006113 відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Дніпропетровськ, українця, громадянина України, з загальною середньою освітою, працюючого охоронцем ПАТ «Кіровоградобленерго», розлученого, батька малолітньої дитини, страждає на: виразку і лімфоденіт, опікується хворою матірю, зареєстрований і мешкає по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного за ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється в тому, що він 13.05.2016 року, приблизно о 20:20 годин в стані алкогольного спяніння в квартирі АДРЕСА_2 . Під час сварки з ОСОБА_7 , умисно завдав останньому один удар ножем, чим спричинив потерпілому, згідно змісту довідок комунального закладу «Кіровоградська міська лікарня швидкої медичної допомоги» № 609, № 610 від 13.05.2016 року та 14.05.2016 року тілесне ушкодження у вигляді: проникаючого поранення живота з пошкодженням тонкої кишки, внутрішньобрюшної кровотечі, що відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень. Тобто спричинення умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

Слідчий і прокурор клопотання підтримали.

ОСОБА_6 та його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу відносно підозрюваного, так-як: не доведена ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, відсутні ризики невиконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, останній слідству він не перешкоджає і не переховується, шкоду відшкодував, потерпілий претензій не має і наполягає не обирати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід-тримання під вартою. Крім того підозрюваний хворіє, має на утриманні малолітню дитину і хвору мати похилого віку.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки зміст довідок комунального закладу «Кіровоградська міська лікарня швидкої медичної допомоги» № 609, № 610 від 13.05.2016 року та 14.05.2016 року неодноразово посилається саме на проникаюче поранення живота з пошкодженням тонкої кишки, внутрішньобрюшної кровотечі, проведене оперативне хірургічне втручання-ушивання стінок кишки (аркуш клопотання 10,15) що за своєю небезпекою та за умов своєчасного професійного медичного втручання об`єктивно переконують про наявність достатніх даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 121 КК України, саме за критерієм спричинення умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Злочин, по якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, тяжким, умисним, у стані алкогольного спяніння, посягає на найвищі суспільні інтереси як-то життя та здоров`я людини. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного. Шкоду повністю не відшкодовано, оскільки наперед неможливо визначити дійсний розмір шкоди чи можливого каліцтва. Врахував і тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину - до 8 років позбавлення волі. У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України).

В матеріалах клопотання є підтвердження існування ризиків, передбачених п.п.1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто дають достатні підстави вважати, що запобіжний захід повинен забезпечити на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Прокурор довів, що ОСОБА_6 не мав наміру припиняти дії в яких він обвинувачується. Тільки завдяки втручанню очевидців, останнього силоміць змусили зупинити агресивні дії.

Відстоювання ОСОБА_6 власної правової позиції, є беззастережним правом сторони захисту, але й є вагомою підставою для приховування, перешкоджання чи перекручуванні визначальних обставин у справі, що негативно позначиться на розумних строках, так-як це затягне ухвалення остаточного рішення. Його перебування у стані алкогольного спяніння свідчить про ризик неявки до слідчого/прокурора і суду. Не вирішений побутовий конфлікт може стати підставою для продовження вчинення злочину, або вчинення нового злочину. Потерпілий та очевидці знайомі з підозрюваним, знають де і хто мешкає, що є передумовою впливу на потерпілого та очевидців. ОСОБА_6 підозрюється у тяжкому злочині в стані алкогольного сп`яніння у вечірній час, що негативно характеризує особу підозрюваного.

Разом з цим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, слідчий суддя дослідив клопотання у межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання матеріалів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно ч. 1 ст. 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурором була доведена наявність обґрунтованої підозри, та існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, проте не зазначено переконливих доводів і не долучені беззастережні докази недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_6 має постійне законне місце реєстраційного обліку і роботи, налагодив сталі соціальні зв`язки, мешкає в населеному пункті, де проходить досудове розслідування по означеному кримінальному провадженню. Підозрюваний має родину, фактично утримує малолітню дитину. Сам хворіє та здійснює догляд за хворою матірю похилого віку. Під час економічної стагнації втрата підозрюваним стабільного законного джерела доходу може стати для нього більш негативним фактором ніж визначення можливого кримінального покарання. Останній Запевняє у сприянні розкриттю злочину, зобов`язується беззастережно виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та допомагати слідству. Вказані обставини свідчать що він має достатній рівень репутації, позитивно характеризується, утримує та доглядає соціально незахищену малолітню дитину і мати. Також приймаються до уваги твердження підозрюваного, що у подальшому він зобов`язується сприяти досудовому розслідуванню та не перешкоджати йому. Матеріали клопотання та кримінального провадження не містять належних і допустимих доказів , які документально засвідчують свідоме ухилення підозрюваного від суду і слідчого. Зокрема, відсутні докази залишення місця пригоди, приховування злочину, чи його неявка до слідчого у визначений ним час.

Визначальним критерієм є й той факт, що обставини подій не оспорюються. Учасників кримінального провадження насамперед цікавить ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, що буде визначено незалежним, незацікавленим, випадково визначеним судовим експертом державної експертної установи, таким чином ризик впливу безпосереднього від підозрюваного на експерта є нікчемним. Перелічені обставини виключають твердження сторони обвинувачення про ухилення особи від органів досудового розслідування, та можливість впливу на його результати. Якщо у сторони обвинувачення існує сумнів в упередженості експерта, вказане не повинно бути основним критерієм для тримання підозрюваного під ватрою.

Із врахуванням тяжкості злочину, можливих наслідків його процесуального вирішення, ступеню суспільної небезпечності та особи підозрюваного, вважаю, що на час досудового розслідування ОСОБА_6 можливо застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Згідно ч. 1-2, 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

ОСОБА_6 , як правомірний користувач квартири, погодився на безперешкодний доступ працівниками міліції до житла, що перебуває у його володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить право підозрюваного на лікування і працю, та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. До ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби в межах наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту фактичного затримання), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які повністю забезпечать як інтереси суспільства ( припинення протиправної діяльності), так і завдання кримінального провадження (повнота та об`єктивність), а також ризики невиконання процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.184,193,196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, рахувати з моменту проголошення ухвали.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту припиняє свою дію о 20 годині 30 хвилин 13 липня 2016 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- у період з 19 години до 06 години, заборонити залишати місце постійного проживання по

АДРЕСА_1 ;

- надавати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_6 зявлятись за місцем його проживання, по АДРЕСА_1 та вимагати від нього усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях ;

- при слідуванні за викликом до органів внутрішніх справ або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, кафе, бари, ресторани, клуби та інші громадські розважальні заклади;

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області. Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення контролю.

Підозрюваного негайно доставити до місця його проживання, де звільнити з-під варти для подальшого виконання ним умов домашнього арешту. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1