Справа № 640/5490/16-к
н/п 1-кс/640/5966/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" серпня 2016 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3 ,
На обґрунтування клопотання ОСОБА_4 вказав наступне.
Ухвала Київського районного суду м. Харкова від 21 червня 2016 року постановлена без його виклику на судове засідання. Зазначена ухвала ним отримана лише 06.07.2016, про що свідчить конверт та виписка із реєстру Укрпошти про рух листа №106, відправленого із поштового відділення Харків - 52.
Як вбачається із ухвали суду, потерпілий у даній справі ОСОБА_5 пояснив, що він програв кошти у карти громадянину ОСОБА_6 на загальну суму 9000 грн. Саме у погашення цього боргу ОСОБА_6 05.10.2014 разом із ОСОБА_7 та невідомою йому особою забрав від нього автомобіль марки «Hyndai І 30», 2013 року випуску, vin НОМЕР_2 , який на той час належав іншій людині - громадянці ОСОБА_8 .
У подальшому, як констатує суд, ОСОБА_6 , без згоди потерпілого ОСОБА_5 , перереєстрував зазначений автомобіль на іншу особу, а саме на громадян ОСОБА_9 , а потім на ОСОБА_10 .
Однак, у вересні 2015 року на сайті РІОавто, ним отримано відкриту інформацію про те, що у м. Львів продається автомобіль марки «Hyndai І 30», 2013 року випуску, vin НОМЕР_2 . Виїхавши до м. Львова, 03.10.2015, на підставі довідки - рахунку Серії ААЕ № НОМЕР_3 , виданої ПП Компанією «Юрінвестсервіс», ним було здійснено купівлю - продаж цього автомобіля.
Оформлення купівлі - продажу цього автомобіля, здійснював менеджер цієї компанії, прізвище якого він не пам`ятає, від імені громадянки ОСОБА_8 , мешканки АДРЕСА_2 , яка відповідно до облікової картки № НОМЕР_4 від 17.09 2015, виданої ВРЕР ДАІ з обслуговування м. Харків та Харківського району №2 ГУМВС України в Харківській області, належав вказаній громадянці на праві приватної власності.
Таким чином вважав, що у його діях відсутні ознаки, передбачені ст. 388 ЦК України, щодо переліку виняткових умов, за яких майно може бути витребуване. Адже кримінальне правопорушення щодо ОСОБА_5 ним не вчинялося, тому він є добросовісним набувачем цього автомобіля, оскільки такий придбав відкрито, не знав і не міг знати, що він являється можливо краденим, ним проведено його зняття з обліку і реєстрацію на підставі правдивих документів.
Проте суд, постановляючи вказану вище ухвалу, не дослідив наявні у нього документи, які підтверджують його добросовісність, тим самим обмежив його конституційні права щодо його законно набутої власності.
Посилаючись на п. 10 ч. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» та ч. 5 ст. 12 ЦК України, вважав, що він є добросовісним набувачем автомобіля.
У судове засідання заявник не з`явився, у клопотанні про скасування арешт майна просив ухвалити судове рішення за його відсутності, про результати розгляду клопотання повідомити його письмово.
У відповідності до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Слідчий СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання ОСОБА_4 , посилаючись на те, що автомобіль «HYUNDAI, І 30», 2013 р.в., vin НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_1 є предметом кримінального правопорушення, та необхідність в його арешті на даний час не відпала. Крім того зазначила, що заявник не позбавлений права користування вказаним автомобілем.
Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, дослідивши надані докази, матеріали справи № 640/9916/16-к н/п 1-кс/640/5080/16 за клопотанням про арешт майна, приходить до висновку про відсутність підстав до задоволення клопотання ОСОБА_4 , виходячи з наступного.
З наданого матеріалу № 640/9916/16-к н/п 1-кс/640/5080/16 слідчим суддею достовірно встановлено, що старший слідчий слідчого відділу Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 21.06.2016 звернулася до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області ОСОБА_11 , про накладення арешту на автомобіль «HYUNDAI, І 30», 2013 р.в., vin НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , що на даний час зареєстрований та належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 .
На обґрунтування клопотання слідчий вказувала, що СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0004378 від «21» вересня 2015 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, внесеного до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 про незаконне заволодіння належним йому автомобілем «HYUNDAI, І 30», д.н.з. НОМЕР_6 , vin НОМЕР_5 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.06.2016 вказане клопотання слідчого задоволено частково, ухвалено накласти арешт на автомобіль «HYUNDAI, І 30», 2013 р.в., vin НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , що зареєстрований за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його відчуження та розпорядження до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку. У задоволенні іншої частини клопотання відмовлено.
Копію вказаної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.06.2016 ОСОБА_4 отримав 06.07.2016 поштою, про що свідчить зворотне поштове повідомлення.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На теперішній час заявником не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, з пояснень слідчого у судовому засіданні встановлено, що слідчі дії в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі та повідомлення підозри тривають.
Більш того, в ході розгляду клопотання слідчим надано постанову про призначення авто-товарознавчої експертизи щодо вартості належного ОСОБА_12 автомобіля «HYUNDAI, І 30», 2013 р.в., vin НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , на час вчинення злочину, а саме на 03.12.2014.
Як зазначено в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.06.2016, на теперішній час автомобіль «HYUNDAI, І 30», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який, згідно довідки РСЦ МВС в Харківській області № 31/20-3350 від 15.06.2016, є четвертим набувачем зазначеного транспортного засобу.
Отже, на теперішній час між ОСОБА_12 та ОСОБА_4 фактично виник спір про право власності щодо арештованого автомобілю «HYUNDAI, І 30», реєстраційний номер НОМЕР_1 , вирішення якого виходить за межі компетенції слідчого судді, що також унеможливлює скасування арешту майна.
Таким чином, відсутні правові підстави вважати, що відпала потреба в збереженні застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.06.2016 заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту вказаного транспортного засобу.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвалив:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004378 від 21.09.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1