Справа № 359/1962/16-к
Провадження № 1-кс/359/423/2016
УХВАЛА
4 березня 2016 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю адвоката ОСОБА_2 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_3 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту (заборона відчуження) земельної ділянки у кримінальній справі № 85-1419,

встановив:
2 березня 2016 р. до Бориспільського міськрайонного суду Київської області звернулася ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 з вказаним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що Бориспільським ВП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальної справи № 85-1419, порушеної за ознаками злочину, передбаченого ст. 246 КК України, у відношенні посадових осіб ТОВ "БК-Грантіс". В рамках розслідування даної справи, постановою заступника начальника СВ Бориспільського МВ ГУ МВС України в Київській області капітаном міліції ОСОБА_6 від 14.11.2012 р. було встановлено заборону на відчуження земельних ділянок загальною площею 12,2788 га, що відводились кооперативу "Вишеньківська Брама" для ведення колективного садівництва в межах Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київська області. 28.04.2009 р. на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 481 громадянин ОСОБА_5 отримав у власність земельну ділянку загальною площею 0,1200 га, розташовану в межах Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київська області для ведення садівництва, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 273303 від 12.10.2011 р. Під заборону відчуження потрапила і його земельна ділянка. Враховуючи те, що розслідування даної кримінальної справи триває четвертий рік, а громадянин ОСОБА_5 не ні підозрюваним, ні обвинуваченим, ні особою, яка несене цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також те, що незаконна порубка дерев і чагарників у лісах, захисних та інших насадженнях, здійснено ТОВ "БК-Грантіс", що не має ніякого відношення до права власності громадянина ОСОБА_5 на вищевказану земельну ділянку, а отже в застосуванні цього заходу не має ніякої потреби. Тому, заявник просила винести ухвалу про скасування арешту (заборони відчуження) земельної ділянки, площею 0,12 га, кадастровий номер: :04:002:1764, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, Вороньківська сільська рада, накладеного відповідно до постанови про встановлення заборони відчуження майна від 14.11.2012 р. в рамках кримінальної справи № 85-1419.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_2 підтримав клопотання та просив задовольнити його.
Представник Бориспільського відділу поліції ГУ НП України в Київській області у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, будь-яких матеріалів з приводу даного клопотання до суду не надав. Його неявка не перешкоджає розгляду скарги.
Вислухавши пояснення заявника та дослідивши письмові докази, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
Встановлено, що постановою заступника начальника СВ Бориспільського МВ ГУ МВС України в Київській області капітаном міліції ОСОБА_6 від 14.11.2012 р. було встановлено заборону на відчуження земельних ділянок загальною площею 12,2788 га, що відводились кооперативу "Вишеньківська Брама" для ведення колективного садівництва в межах Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київська області, в рамках кримінальної справи № 85-1419, порушеної за ознаками злочину, передбаченого ст. 246 КК України, у відношенні посадових осіб ТОВ "БК-Грантіс".
Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України (в редакції 2012 року) підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до п. 9 Перехідних положень КПК України, запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідствадо дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Частина 6 ст. 126 КПК України ( в редакції 1960 року) передбачає, що накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Відповідно до коментованого пункту 9 Перехідних положень КПК України, якщо арешт на майно було накладено в рамках кримінального провадження, порушеного до набрання чинності КПК України 2012 року і справа, на даний час, не надійшла до суду, питання щодо скасування такого заходу забезпечення вирішується слідчим. Таким чином, особа щодо якої здійснюється таке кримінальне провадження може звернутися до слідчого з клопотанням про скасування арешту. Після надходження кримінальної справи до суду питання щодо скасування арешту буде вирішуватись суддею при винесенні вироку.

Таким чином, арешт на майно був накладений в рамках кримінального провадження, порушеного до набрання чинності КПК України 2012 року, відомості про внесення даної справи до Єдиного реєстру досудових розслідувань у матеріалах клопотання відсутні, і справа на даний час не надійшла до суду, питання щодо скасування такого заходу забезпечення вирішується слідчим. Таким чином, особа щодо якої здійснюється таке кримінальне провадження може звернутися до слідчого з клопотанням про скасування арешту.

На цій підставі у задоволенні клопотання належить відмовити.
При цьому, суд додатково роз`яснює, що відповідно до правової позиції Верховного Суду України, яка викладена у постанові № 6-26 цс 13 від 15 травня 2013 року, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Таким чином, заявник має право звернутися з питання щодо скасування арешту майна в порядку, передбаченому ЦПК України. Відповідачами в такому випадку будуть особи, в інтересах яких було накладено арешт.
Керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 369, ч. 3 ст. 371, ст. 372, п. 9 Перехідних положень КПК України (в редакції 2012 р.), ст. 126 КПК України (в редакції 1960 р.) слідчий суддя
постановив:
У задоволенні клопотання ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту (заборона відчуження) земельної ділянки у кримінальній справі № 85-1419 - відмовити.
Ухвала слідчого судді є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя
Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1