печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2015 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчоо другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва юрист 1 класу ОСОБА_5 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000978 від 05.08.2014, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України, за погодженням прокурора ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 , а саме на ? квартири АДРЕСА_1 , що належить йому на праві спільної сумісної власності разом з ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтовано наступним. У провадженні другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва перебуває кримінальне провадження №0000978 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України. Слідчий вказує на те, що підозрюваному разом із дружиною ОСОБА_7 на праві спільної власності належить нерухоме майно - квартира АДРЕСА_1 . Арешт необхідно накласти з метою забезпечення відшкодування підозрюваним шкоди, заподіяної вчиненням суспільно-небезпечного діяння, а також можливо заявленого цивільного позову.

В судове засідання слідчий, прокурор не з`явились, про час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином.

Клопотання слідчого про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто у відповідності до вимог ч2 ст. 172 КПК України без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення арешту майна.

Розглянувши клопотання слідчого слід дійти висновку про те, що воно містить :1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати;3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у розтраті чужого майна шляхом зловживання своїм становищем в особливо великих розмірах, вчиненого ним у 2014 році.

Вказане кримінальне правопорушення передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Відомості про те, що у кримінальному провадження пред`явлений цивільний позов - відсутні.

Згідно ст.73 Сімейного кодексу України за зобов`язаннями одного з подружжя стягнення може бути накладено лише на його особисте майно і на частку у праві спільної сумісної власності подружжя, яка виділена йому в натурі. При відшкодуванні шкоди, завданої кримінальним правопорушенням одного з подружжя, стягнення може бути накладено на майно, набуте за час шлюбу, якщо рішенням суду встановлено, що це майно було придбане на кошти, здобуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Встановлено також, що ОСОБА_4 і ОСОБА_7 знаходяться у зареєстрованому шлюбі з 1991 року.

08 липня 2009 року ОСОБА_7 було придбано квартиру АДРЕСА_1 .

З урахуванням встановленого під час розгляду клопотання слід визнати недостатнім наведене обґрунтування слідчого для наведення арешту на вказане майно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131,132,170,171,309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
клопотання старшого слідчоо другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_4 , залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1