печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 листопада 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
представника підозрюваного ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора прокуратури Печерського району м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
12.11.2015 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора прокуратури Печерського району м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що у провадженні слідчого відділу управління поліції в Печерському районі Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0007279 від 10.11.2015 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 10.11.2015 приблизно о 03.30 годині, знаходячись на АДРЕСА_1 зайшов до приміщення будинку АДРЕСА_2 . та піднявся на 4 поверх, де побачив привідчинені вхідні двері до квартири АДРЕСА_3 . Відкривши вказані двері, з метою таємного викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, зайшов до приміщення самої квартири, пройшовши по коридору до кухні, відкрив холодильник, звідки взяв палку ковбаси «Сервелат», вагою 500 грам, вартістю 50 гривень. Після чого направляючись до виходу з приміщення квартири з викраденим майном, в коридорі помітив жіночу сумку чорного кольору на вішалці, з якою вийшов з приміщення вказаної квартири. Знаходячись на площадці біля вхідних дверей квартири (в під`їзді), з метою таємного викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, відкрив вказану сумку, звідки дістав гроші в сумі 467 гривень, гребінець для волосся, вартістю 20 гривень, флеш-карту вартістю 300 гривень, що належить ОСОБА_7 . Все викрадене майно поклав до своєї кишені куртки, а сумку залишив під вхідними дверима квартири в під`їзді. В подальшому був виявлений та затриманий мешканцями будинку та потерпілою.
10.11.2015 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 10.11.2015.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримала з викладених у ньому підстав, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки зібрані на даному етапі досудового розслідування докази свідчать про обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зазначені в клопотанні.

Підозрюваний, його представник та захисник частково заперечили щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 30 днів.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, надані сторонами докази, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні слідчого відділу управління поліції в Печерському районі Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0007279 від 10.11.2015 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло.

10.11.2015 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.11.2015 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Копія клопотання та матеріалів на його обґрунтування надані підозрюваному та його представнику у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(c) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Прокурорм у клопотанні та доданих документів з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення дія встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності та вважає, що залишаючись на волі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, особу підозрюваного, вік та стан здоров`я підозрюваного, сімейний стан, наявність у підозрюваного постійного місця проживання, майновий стан підозрюваного та надходить до висновку, що докази та обставини на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризикам, які зазначено у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, відтак клопотання підлягає задоволенню.

З огляду на зазначене вище, обставини, які зазначені підозрюваним та його захисниками, не можуть бути підставою для відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

При цьому, враховуючи тяжкість злочину, вважаю за належне призначити заставу у розмірі відповідно до п.2 ч.5 та ч.2 ст. 182 КПК України 30 мінімальних заробітних плат в сумі 26 540 (тридцять шість тисяч п`ятсот сорок) грн.00 коп., який зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, обираючи відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 205, ч. 2 ст. 276, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора прокуратури Печерського району м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Вінницької області, с. Вінницькі Хутори, громадянина України, українця, освіта неповна середня, учня 10-го класу школи № 24 м. Вінниця, зареєстрованого в АДРЕСА_4 , без постійного місця проживання в місті Києві, раніше засудженого 15.09.2015 р. Вінницьким міським судом за ч. 1 ст. 185 КК України до 80 голин громадських робіт, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з 10.11.2015 року з 19 год. 00 хв. і по 08.01.2016 року до 19 год. 00 хв. включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 30 мінімальних заробітних плат в сумі 26 540 (тридцять шість тисяч п`ятсот сорок) грн.00 коп.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали, а саме на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва:

р/р 373 110 010 028 07;

МФО (код банку) 820019;

ЗКПО 02 896 745;

ЄДРПОУ банку: 38004897;

Банк одержувача: УДКСУ в Печерському районі ГУ ДКСУ в м. Києві.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, документ з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва коштів має бути наданий слідчому, прокурору, суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового слідства до 08.01.2016 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ІТТ ГУ МВС України в м. Києві чи Київського слідчого ізолятора Управління Державної пенітенціарної служби в м. Києві та Київській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_6 та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

В частині застосування запобіжного заходу у виді застави, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1