Справа № 308/160/16-к
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2016 року м. Ужгород
Апеляційний суд Закарпатської області у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючий),

ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі судових засідань ОСОБА_4 , з участю прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисників: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 підозрюваного ОСОБА_11 , розглянув у відкритому засіданні судове провадження № 11-сс/777/23/16 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.01.2016 року, якою обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 10:15 години 08.03.2016 року

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , громадянину України, українцю, одруженому, керівнику охоронної фірми ПС, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що 10.01.2016 року близько 07:45 години ОСОБА_11 , у групі з ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , умисно, з хуліганських спонукань, з мотивів явної неповаги до суспільства, грубо порушили громадський порядок, що супроводжувалось особливою зухвалістю, яка виразилась в тому, що вказані особи, будучи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на території та в приміщенні готельно-ресторанного комплексу Хата Магната, що розташований в смт. Ясіня, полонина Драгобрат, Рахівського району, Закарпатської області, нецензурно висловлювалися на адресу власника вказаного готельно-ресторанного комплексу ОСОБА_16 , погрожували йому нанесенням тілесних ушкоджень. У ході цього, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , не реагуючи на неодноразові зауваження ОСОБА_16 та охоронця закладу ОСОБА_17 припинити свої неправомірні дії, знаходячись на подвір`ї вказаного готельно-ресторанного комплексу, в присутності працівників вказаного закладу, продовжили нецензурно висловлювати погрози нанесенням тілесних ушкоджень на адресу ОСОБА_16 , в ході чого один із правопорушників умисно, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, демонстративно здійснив 3 постріли вгору з пістолета невстановленої моделі та зразка. Після чого, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , діючи умисно, з особливою зухвалістю, почали наносити руками, ногами, сокирою та пістолетами удари в область голови та по різним частинам тулуба охоронцю ОСОБА_17 .. Маючи намір припинити хуліганські дії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 та побиття охоронця ОСОБА_17 , на подвір`я вийшли працівники готельно-ресторанного комплексу, які стали розтягувати їх, в ході чого ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , чинячи опір працівникам готельно-ресторанного комплексу, які припиняли їх хуліганські дії, продовжили наносити тілесні ушкодження ОСОБА_17 , а також нанесли тілесні ушкодження кухарю вказаного готельно-ресторанного комплексу ОСОБА_18 .. Після чого, вказані хуліганські дії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 припинили працівники готельно-ресторанного комплексу близько 08:30 години 10.01.2016 року.

У результаті хуліганських дій ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 охоронець ОСОБА_17 та кухар ОСОБА_18 отримали тілесні ушкодження, із якими були доставлені до Рахівської районної лікарні.

Згідно клопотання слідчого, підставою повідомлення про підозру стали показання потерпілих: ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , свідків: ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 та ОСОБА_26 , результати протоколів огляду місця події від 10.01.2016 року на території готельно-ресторанного комплексу Хата Магната, під час яких вилучено два пістолети, подібні за будовою до систем Стєчкіна та ПМ, гільзи від патронів до пістолета, а також змиви зі слідів речовини бурого кольору та відеозаписи з камер спостереження події злочину.

Клопотання слідчого вмотивоване тим, що ОСОБА_11 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який можливе призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, наявністю ризиків, які вказують на те, що ОСОБА_11 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на потерпілих та свідків, у будь-який інший спосіб перешкоджати кримінальному провадженню. Крім того, звернено увагу суду на те, що ОСОБА_27 є мешканцем іншої області, постійного місця роботи немає, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя погодився з доводами клопотання слідчого та ухвалу вмотивував тим, що ОСОБА_11 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, який відноситься до категорії тяжких, є мешканцем Київської області, постійного чи тимчасового місця проживання у Закарпатській області не має, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на потерпілих та свідків, у будь-який інший спосіб перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_9 просить скасувати ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.01.2016 року, внаслідок її незаконності і необґрунтованості та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання, обравши інший запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією ОСОБА_11 від суспільства . Вказує на те, що слідчим суддею не встановлено хто саме з 5 підозрюваних вчиняв протиправні дії стосовно потерпілих, яким способом та якими засобами наносились тілесні ушкодження, чи використовувалась при цьому вогнепальна зброя, не переглянуто відеозапис камер спостереження. З показань потерпілих не вбачається, що саме ОСОБА_11 застосовував зброю та наносив тілесні ушкодження. Вказує на те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу , крім наявних ризиків, зазначених ст. 177 КПК України , слідчий суддя , на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини , в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Звертає увагу суду на висновки Європейського суду з прав людини, висловлені у справі Нечипурук і Йонкало проти України , відповідно до яких обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання під вартою, яка має передбачати наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача , що ця особа , можливо, вчинила певний злочин. Крім того зазначив, що слідчий суддя не обґрунтував своїх висновків про наявність ризиків , які дають достатні підстави вважати , що підозрюваний може здійснити дії , передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, не здійснив їх ретельний аналіз з урахуванням даних кримінального провадження та особи підозрюваного, не розглянув можливості застосування більш м`якшого запобіжного заходу .

Заслухавши доповідь судді, доводи захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та підозрюваного ОСОБА_11 , які вважають ухвалу слідчого судді необґрунтованою і незаконною та підтримали подану апеляційну скаргу, промову прокурора, який вказав на безпідставність поданої апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи сторін, дослідивши надані докази, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Затримання має бути законним , з точки зору як матеріального , так і процесуального права. Європейський суд з прав людини ( ЄСПЛ) констатував , що Конвенція , по суті, відсилає до національного законодавства і встановлює обов`язок забезпечувати дотримання матеріально-правових та процесуальних норм такого законодавства, водночас вимагаючи також, щоб будь-яке позбавлення свободи відповідало меті статті 5 , яка полягає в захисті людини від свавілля.

Таким чином, підставами для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є: а)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; б) наявність конкретних фактичних та правових підстав.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення , в якому підозрюється .

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію , майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вирішуючи питання про взяття під варту , перш за все має вирішити питання , чи існують підстави для розумної підозри щодо причетності підозрюваного до злочину.

Розглядаючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_11 слідчий суддя перевірив наявність обґрунтованої підозри та вагомість наявних доказів, які підтверджують його причетність до вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що слідчий суддя належним чином не оцінив всі обставини справи та вагомість доказів про вчинення ОСОБА_11 кримінального правопорушення.

Розумність підозри , на якій має ґрунтуватися арешт , складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту й затримання, закріпленої у статті 5 Конвенції.

Відповідно до практики ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення , про яку йдеться у статті 5 пар. 1 (с) Конвенції , передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача , що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Вимога розумної підозри містить у собі два питання . Перше з них становить питання права: розумна підозра має стосуватися правопорушення , передбаченого законом. Друге питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного злочину.

Колегія суддів враховує , що стандарт переконання розумна підозра достатньо вимогливий , хоча значно слабкіший за стандарт поза розумним сумнівом, який вимагається для кримінального засудження.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що ця вимога не означає , що сторона обвинувачення навіть на ранніх стадіях розслідування , зобов`язана довести всі елементи правопорушення, оскільки цей стандарт не вимагає , щоб сторона обвинувачення мала докази , достатні для остаточного вирішення питання про винуватість.

Розглядаючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_11 слідчий суддя дослідив ті відомості , на яких ґрунтується вручена та оголошена підозра та перевірив достатність та належність цих відомостей для формулювання розумної підозри і на підставі їх оцінки - міг переконатися , що причетність особи до вчинення злочину є вірогідною.

З такими висновками слідчого судді погоджується і колегія суддів, яка на підставі досліджених та перевірених у судовому засіданні доказах , їх оцінки в сукупності , прийшла до висновку про наявність розумної підозри у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушення.

Апеляційний суд вважає , що слідчий суддя, на підставі тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні , у вчиненні якого він підозрюється ( ч.4 ст. 296 КК України), майнового стану підозрюваного, того, що він раніше притягувався до кримінальної відповідальності, прийшов до обґрунтованого висновку про існування ризиків , передбачених ст. 177 КПК України , а саме: перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків чи потерпілих, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя , чи вчинення нових злочинів, однак вважає, що потрібно враховувати і дані про особу підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється особа , його роль у досліджуваних подіях.

Одночасно, апеляційний суд вважає слушними доводи сторони захисту про наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного , позитивних характеристик та попередню високо-свідому громадську позицію та поведінку ОСОБА_11 , які слідчим суддею враховані не були і могли б привести до висновку про можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів не пов`язаних з триманням його під вартою.

Так, апеляційний суд, врахувавши мету і підстави застосування запобіжного заходу, наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів про причетність ОСОБА_11 до скоєння кримінального правопорушення , тяжкість покарання передбаченого ч.4 ст. 296 КК України , конкретні обставини вчиненого правопорушення (роль та поведінку підозрюваного, з урахуванням встановленим фактичних обставин в суді апеляційної інстанції ), даних про особу підозрюваного ( виключно позитивну характеристику серед побратимів та відомих політичних та суспільних діячів держави , участь у бойових діях в зоні проведення АТО та обороні Донецького аеропорту) , стан здоров`я ( наявність бойових контузій, травматичних поранень під час конфлікту та затримання, тобто, необхідності отримання кваліфікованої медичної допомоги, яка в тому числі надавалася під час судових засідань як в суді першої так і апеляційної інстанції), міцність соціальних зв`язків (одружений, вагітність дружини, наявність утриманців батьків-інвалідів, працевлаштованість), його репутацію ( позитивні характеристики, наявність нагород), наявність клопотань народних депутатів України: ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 про особисту поруку відносно ОСОБА_11 , яких суд вважає такими , що заслуговують на довіру , прийшов до переконання за можливе застосувати підозрюваному ОСОБА_11 запобіжний захід , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України особиста порука.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 407 КПК України , за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Колегія суддів приходить до висновку , що частина доводів апеляції захисника знайшла своє підтвердження , що зумовлює скасування ухвали слідчого судді та постановлення апеляційним судом нової ухвали.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 177, 178, 180, 407 КПК України , апеляційний суд ,

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_9 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.01.2016 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_11 - скасувати.

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Обрати відносно ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді особистої поруки народних депутатів України : ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_31 .

Відповідно до вимог ч.5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_11 обов`язки : 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; 4) здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України до відповідних органів державної влади.

Роз`яснити поручителям народним депутатам України ОСОБА_28 , ОСОБА_29 та ОСОБА_32 , що ОСОБА_11 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Роз`яснити, що вони поручаються за виконання підозрюваним ОСОБА_11 покладених на нього обов`язків , визначених в ухвалі суду і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового poзслідування чи в суд на першу про те вимогу.

У разі невиконання поручителем взятих на себе зобов`язань на нього накладається грошове стягнення в розмірі від десяти до двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати.

Поручителям роз`яснюється право на відмову від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав які тягнуть за собою його відповідальність. У такому разі він забезпечує явку підозрюваного (обвинуваченого) до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.

Контроль за виконанням зобов`язань про особисту поруку покласти на слідчого у провадженні якого перебуває справа.

Строк дії ухвали встановити до 10:00 години 08.03.2016 року.

Підозрюваного ОСОБА_11 звільнити з-під варти в залі суду.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :