районний суд міста києва
Справа №
П О С Т А Н О В А

07
жовтня 2008 року

Печерський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Мельника
А.В.,

при
секретарі
Пшегарницькій І.Е.,Марчук О.Л.,

за
участю прокурора Лубіна
О.О., Милостивої В.М.

представника
цивільного позивача Спиридонова
О.М.

захисників ОСОБА_1,
ОСОБА_2

розглянувши
у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання підсудного
ОСОБА_3, захисників ОСОБА_1, ОСОБА_2 про направлення на додаткове
розслідування кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину,
передбаченого ч.5 ст.191 КК України,

В С Т А Н О В
И В:

ОСОБА_3
обвинувачується в тому, що він, обіймаючи посаду Міністра транспорту та
зв'язку України, виконуючи відповідно до своїх службових повноважень організаційно-розпорядчі
та адміністративно-господарські функції, тобто будучи службовою особою, яка
займає особливо відповідальне становище, вчинив розтрату чужого майна в
особливо великих розмірах за наступних обставин.

Постановою Верховної Ради України №
88-V від 04.08.06 ОСОБА_3 призначено на
посаду Міністра транспорту та зв'язку України.

Згідно
Положення про Міністерство транспорту та зв'язку України (далі -Міністерство),
затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 789 від 06.06.06, ОСОБА_3
повинен та має право здійснювати керівництво Міністерством, нести персональну
відповідальність за виконання покладених на Міністерство завдань, в тому числі
й забезпечувати ефективне використання державного майна підприємствами,
установами та організаціями, що належать до сфери його управління; приймати
рішення про розподіл бюджетних коштів, головним розпорядником яких є
Міністерство транспорту та зв'язку України; здійснювати інші повноваження
відповідно до законодавства.

Таким
чином ОСОБА_3, будучи наділеним організаційно-розпорядчими,
адміністративно-господарськими обов'язками та обіймаючи посаду Міністра
транспорту та зв'язку України, у відповідності до ст. 9 Закону України «Про
державну службу» є службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище.

Наказами
Міністерства № 652 від 17.10.05 «Про реорганізацію Українського державного
підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних
засобів «Укрінтеравтосервіс», а також № 685 від 27.10.05 «Про затвердження
статуту державного підприємства «Служба міжнародних автомобільних перевезень»
створено державне підприємство «Служба міжнародних автомобільних перевезень»
(далі ДП «СМАП»), яке 14.11.05 зареєстроване Голосіївською районною у м. Києві
державною адміністрацією.

Відповідно
до статуту ДП «СМАП» є державним унітарним підприємством і діє як державне
комерційне підприємство, що засноване на державній власності та входить до
сфери управління Міністерства транспорту та зв'язку України (далі - Орган
управління майном). Майно ДП «СМАП» є державною власністю і належить йому на
праві господарського відання. Здійснюючи право господарського відання, ДП
«СМАП» володіє, користується та розпоряджається зазначеним майном, що
закріплене за ним за погодженням з Органом управління майном. Контроль
фінансово-господарської діяльності ДП «СМАП» здійснюється згідно чинного
законодавства України, нормативно-правових актів Органу управління майном за
його дорученням або за його участю.

Таким
чином, ДП «СПАМ» безпосередньо підпорядковане Міністерству транспорту та
зв'язку України, яке вправі здійснювати управління майном ДП «СМАП».

На
11.06.07 Міністерством заплановано проведення в м. Брюсселі (Бельгія) офіційної
зустрічі з представниками Європейського Союзу для обговорення питань щодо
спільного авіаційного простору, розбудови транспортної інфраструктури України,
тощо.

З метою
організації відрядження до м. Брюссель (Бельгія) офіційної делегації
Міністерства на чолі з ОСОБА_3 за підписом директора Департаменту
автомобільного транспорту Міністерства ОСОБА_16. до ДП «СМАП» направлено лист №
1318-01/1307 від 04.06.07 з проханням забезпечити авіаквитками членів офіційної
делегації. На виконання вказаного листа та наказу директора ДП «СМАП» ОСОБА_12.
№ 223 від 05.06.07 на всіх членів делегації було придбано авіаквитки на 10 та
12 червня 2007 року за маршрутом Київ-Франкфурт-Брюссель-Київ, вартістю 7792
грн. кожний.

Однак, в
період з 07 по 08.06.07 ОСОБА_3 без поважних на те причин, діючи в особистих
інтересах, дав доручення повернути придбані на його ім'я квитки за маршрутом
Київ-Франкфурт-Брюссель-Київ. В цей же період часу - з 07 по 08.06.07 ОСОБА_3,
зловживаючи своїм службовим становищем Міністра транспорту та зв'язку України,
будучи наділеним правомочністю управління та розпорядження майном
підпорядкованому Міністерству ДП «СМАП», діючи умисно в особистих інтересах з
метою розтрати державних коштів, доручив замовити за рахунок ДП «СМАП» чартерний авіарейс за маршрутом
Київ-Париж-Київ на 10 та 12 червня 2007 року, не маючи службової необхідності
виїжджати в м. Париж та користуватись послугами авіаперевізника на чартерному
рейсі Київ-Париж-Київ, вартість яких значно перевищує вартість авіарейсу
Київ-Франкфурт-Брюссель-Київ.

На виконання доручення ОСОБА_3
підлеглі йому співробітники Міністерства замовили в ТОВ «Авіакомпанія «Челендж
АЕРО» чартерний рейс літаком «Сесна 560 ХL»,
реєстраційний номер № S5ВВО, вартістю 392904 грн., яким 10
та 12 червня 2007 року ОСОБА_4., разом із ОСОБА_5, яка не мала ніякого
відношення до участі в зустрічі з представниками Європейського Союзу та не була
членом офіційної делегації Міністерства, діючи всупереч інтересам служби,
здійснив переліт за маршрутом Київ-Париж-Київ.

29.06.07
ОСОБА_3, знаходячись у своєму службовому кабінеті Міністерства, розташованого
за адресою м. Київ, проспект Перемоги, 14, зловживаючи своїм службовим
становищем Міністра транспорту і зв'язку України щодо управління та
розпорядження майном підпорядкованому Міністерству ДП «СМАП», діючи з метою
незаконного витрачання державних коштів, в порушення вимог Постанови Кабінету
Міністрів України № 663 від 23.04.99 «Про норми відшкодування витрат на
відрядження в межах України та за кордон», п. 2.1.5 наказу Міністерства
фінансів України № 59 від 13.03.98, надав незаконну вказівку першому заступнику
директора ДП «СМАП» ОСОБА_6 здійснити оплату зазначеного чартерного авіарейсу №
S5ВВО вартістю 392904 грн., яким він,
тобто ОСОБА_3, скористався разом з ОСОБА_5 10 та 12 червня 2007 року.

06.07.07 ОСОБА_6, виконуючи незаконну, злочинну вказівку ОСОБА_3 про оплату
послуг ТОВ «Авіакомпанія Челендж АЕРО» за рахунок державних коштів, підписав зі
сторони ДП «СМАП» акт виконаних робіт від 05.07.07 - щодо організації
чартерного рейсу по маршруту Київ-Париж-Київ 10 та 12.06.07 на суму 392904 грн.
та доручив головному бухгалтеру ДП «СМАП» ОСОБА_17. здійснити оплату наданих
ТОВ «Авіакомпанія Челендж АЕРО» послуг.

Цього ж дня, тобто 06.07.07 ОСОБА_17., виконуючи вказівку ОСОБА_6 та,
відповідно, ОСОБА_3, здійснила оплату наданих ТОВ «Авіакомпанія Челендж АЕРО»
послуг щодо організації чартерного рейсу по маршруту Бориспіль-Париж-Бориспіль
10 та 12.06.07, яким скористався ОСОБА_3 разом з ОСОБА_5, перерахувавши 392904
грн. з банківського рахунку ДП «СМАП» на рахунок ТОВ «Авіакомпанія Челендж
АЕРО» № у ЗАТ «ЄБРФ» (МФО 380292).

Таким чином, ОСОБА_3, зловживаючи своїм службовим становищем Міністра
транспорту та зв'язку України, пов'язаного з управлінням та розпорядженням
майна підпорядкованому Міністерству ДП «СМАП», діючи всупереч інтересам служби
щодо ефективного використання державного майна, розтратив кошти ДП «СМАП»,
тобто державні кошти на суму 392904 грн., що більше ніж в 600 разів перевищує
неоподатковуваний мінімум доходів громадян, тобто в особливо великих розмірах.

Своїми умисними діями, які виразились в розтраті чужого майна, тобто майна
ДП «СМАП» в сумі 392904 грн., шляхом зловживання службовою особою своїм
службовим становищем, вчиненої в особливо великих розмірах, ОСОБА_3 скоїв
злочин, передбачений ст. 191 ч.5 КК України.

Під час проведення судового слідства підсудним та його захисниками заявлено
клопотання про направлення кримінальної справи для проведення додаткового
розслідування з підстав того, що під час
проведення досудового слідства по справі була допущена неповнота та неправильність,
яка не може бути усунута в судовому засіданні.

Неправильність досудового слідства полягає зокрема у:

1. Недодержанні
вимог процесуального закону, якими встановлені приводи та

підстави
до порушення кримінального провадження, а саме порушення кримінальної
справи на підставі заяви директора ДП
«СМАП» ОСОБА_12., який не попереджався про кримінальну відповідальність за
завідомо неправдивий донос та зазначення разом з тим, що приводом для порушення
кримінальної справи за фактом розтрати коштів стало безпосереднє виявлення органом дізнання та слідчим ознак злочину, а
підставами «… достатні дані, які
вказують на наявність ознак розтрати коштів державного підприємства «Служба
міжнародних автомобільних перевезень», а саме, незаконні оплати чартерного
рейсу, сполученням «Бориспіль-Париж-Бориспіль»;

2. Недодержанні
вимог процесуального закону, що регламентує провадження

дізнання
і досудового слідства, а саме: фактичне проведення розслідування слідчими Служби Безпеки України , а не
слідчими прокуратури, як це передбачено вимогами ст. 112 КПК України,
використання під час вирішення питання про порушення кримінальної справи
матеріалів які не є матеріалами дослідчої перевірки заяви ОСОБА_12.,
безпідставне та незаконне виділення кримінальної справи відносно ОСОБА_3 з
матеріалів кримінальної справи порушеної за фактом розтрати грошових коштів
посадовими особами ДП «СМАП;

3. Недодержанні
вимог процесуального закону, що регламентує пред*явлення

обвинувачення,
а саме в тому, що пред*явлене обвинувачення є неконкретним, суперечливим та
незрозумілим за змістом та необґрунтованим, оскільки слідчим:

- не досліджені і не встановлені службові
повноваження ОСОБА_3;

-
наведені слідчим повноваження не відповідають дійсній компетенції
Міністра транспорту та зв'язку України;

- наведені слідчим дії ОСОБА_3 не
співвідносяться з його повноваженнями і застосованою кваліфікацією;

-
наведені слідчим дії ОСОБА_3 не знаходяться у причинному зв'язку з
наслідками - подальшим перерахуванням грошових коштів;

- не визначено в
чому полягала „ особиста зацікавленість" ОСОБА_3;

- не встановлено заподіяння шкоди ДП
„СМАП" на суму 392 904 грн.;

- у справі взагалі відсутні дійсні
дані про час, місце, причини, обставини перерахування ДП „СМАП" ТОВ
„Челендж Аеро" грошових коштів у сумі 392 904 грн. та будь-яка причетність
ОСОБА_3 до цього перерахування.

4.Необґрунтованому відхиленні клопотань захисту про встановлення обставин,

які мають істотне значення для справи.

5.Обґрунтуванні пред*явленого обвинувачення доказами, які не відповідають
вимогам допустимості - одержані з порушенням закону, прав і свобод людини, а
саме показаннями свідків ОСОБА_7., ОСОБА_8, ОСОБА_9., ОСОБА_10., ОСОБА_11 які
допитувались під час попереднього слідства з порушенням вимог КПК України.

Неповнота досудового слідства, яка
полягає в ігноруванні досудовим слідством суттєвих обставин, що належать до
предмету доказування, а саме тому, що :

1.Не з*ясовані суттєві обставини, що належать до предмету доказування у кримінальній справі, а саме обставини проведення господарської
операції-оплати ДП «СМАП» по договору чартеру №23-1/5 від 20.12.2005 року.

2.Не перевірені покази
обвинуваченого , що спростовують обвинувачення, оскільки всупереч вимогам
ст.22,64 КПК України не були досліджені доводи ОСОБА_3 про службовий характер
поїздки до Парижу.

Також, в клопотанні зазначено, що під час слідства
порушені права ОСОБА_3 передбачені ст. 29 Конституції України.

Прокурори заперечували проти задоволення клопотання та
направлення справи для проведення додаткового розслідування.

В обґрунтування заперечень
зазначали, що ч.3 ст.95 КПК України, яка передбачає
порядок відібрання повідомлень від посадових осіб підприємств, не вимагає
попередження особи про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий
донос, а вимагає лише письмового викладення повідомлення. ОСОБА_12 підписував
заяву як директор ДП «СМАП».

Крім цього, ОСОБА_12 будучи
допитаним під час досудового слідства, попереджався про кримінальну
відповідальність за дачу неправдивих показань. Обставини викладені у заяві
ОСОБА_12., останнім підтверджені під час неодноразових допитів в ході
досудового слідства та в судових засіданнях.

При винесенні постанови про
порушення кримінальної справи були достатні приводи та підстави передбачені
ст.94 КПК України, зокрема приводом до порушення справи було безпосереднє
виявлення органом дізнання, слідчим ознак злочину під час проведення дослідчої
перевірки в порядку ст.97 КПК України обставин, викладених у заяві посадової
особи - директора ДП «СМАП» ОСОБА_12. Підставами для порушення кримінальної
справи стали достатні дані, які
вказували на наявність ознак злочину, передбачених ч.5 ст.191 КК України.

Після того, як слідчими СБ України в
ході досудового слідства була встановлена причетність міністра транспорту та
зв*язку України до розтрати коштів ДП «СМАП», кримінальна справа на підставі
ст. 112 КПК України була передана до Генеральної прокуратури України для
визначенні підслідності. Заступником Генерального прокурора України
підслідність визначена за прокуратурою м. Києва, оскільки кримінальні справи
стосовно осіб, які займали особливо відповідальне становище розслідується
органами прокуратури.

В подальшому кримінальна справа
стосовно особи (ОСОБА_3) порушувалась безпосередньо слідчим прокуратури, ним же
пред*являлось обвинувачення та проводились інші слідчі дії, тощо.

Таким чином, досудове слідство по
кримінальній справі за обвинуваченням ОСОБА_3 проведено правомочною особою.

Виділення кримінальної справи №
50-4814 стосовно ОСОБА_3 з кримінальної справи № 50-4813 за фактом розтрати
коштів в ДП «СМАП» проведено з дотриманням вимог ст.26 КПК України, копії
матеріалів належним чином завірені. Крім цього, як того вимагає ст.65 КПК
України, дані, які містяться у документах перевірено в судовому засіданні
шляхом допиту свідків, та мають оцінюватись у сукупності з іншими письмовими
доказами у справі.

Аргументи, які викладені в обґрунтування
недодержання слідчим вимог при пред*явленні обвинувачення, по суті є аналізом
доказів у справі і що, на думку захисту, спростовує причетність ОСОБА_3 до
вчинення інкримінованого злочину, в свою чергу, це не є підставою, відповідно
до ст.281 КПК України, для направлення справи на додаткове розслідування.

Твердження про те, що показання
ОСОБА_8, ОСОБА_9., ОСОБА_10, ОСОБА_11. отримані в порушення вимог закону та є
недопустимими, не відповідають дійсності. Так, зазначеним особам роз*яснялись
права та обов*язки свідків і вони під протоколами допитів ставили свої підписи,
крім того, зазначали, що з їх слів все записано вірно та вони ознайомлені зі
змістом протоколів. Крім того, суд не позбавлений можливості шляхом допиту
слідчих СБУ перевірити обставини допиту. Крім того, допустимість доказів у
справі визначається судом під час постановлення рішення у справі.

Що стосується обставин допиту свідка
ОСОБА_7, про які він стверджував в судовому засіданні, то вони не відповідають
дійсності з наступних підстав. Так, під час розслідування кримінальної справи №
50-4814 примусовий привід до свідка ОСОБА_7 не застосовувався, час допиту
вказаний ОСОБА_7 в суді і викладений у клопотанні не відповідає зазначеному у
протоколі слідчої дії, а відповідність внесених даних ОСОБА_7. особисто
засвідчив своїм підписом у зазначеному процесуальному документі. Натомість,
примусовий привід до ОСОБА_7 застосовувався у іншій кримінальній справі №
49-2043, яка порушена за фактом зловживання становищем службовими особами ТОВ
«Нафтогаз України» та ТОВ «БрокБізнес-Інвест-2005» за ч.2 ст.364 КК України,
яка перебуває в провадженні слідчого відділу прокуратури м. Києва, що
підтверджується відповідними документами, відповідно до протоколу допиту
ОСОБА_7. допитувався зранку, а саме о 08
годині 59 хв. 07.11.07

Така позиція ОСОБА_7 у судовому
засіданні свідчить про нещирість його показань, намагання ввести в оману суд.

Неповнота досудового слідства, яка на
думку захисту полягає у ігноруванні досудовим слідством суттєвих обставин, що
належать до предмету доказування, за своєю сутністю є аналізом доказів, у
якому, крім іншого, зазначається, що слідчим під час розслідування справи не
прийнято до уваги обставини встановлені вже судом. Таким чином, неповнота
усунута в судовому засіданні.

Порушення вимог ст.29 Конституції
України, які, на думку захисту, мали місце під час обрання та зміни стосовно
ОСОБА_3 запобіжного заходу, не є підставами для направлення кримінальної справи
на додаткове розслідування, передбаченими ст.281 КПК України. Крім цього,
зазначені обставини були предметом дослідження Апеляційного суду м. Києва.

Таким чином, клопотання є передчасним
та необґрунтованим і не підлягає задоволенню.

Представник цивільного позивача
заперечував проти направлення справи на додаткове розслідування оскільки в
клопотанні викладено фактично оцінку захистом того чи іншого доказу по справі,
але не наведено жодної обставини, яка має відношення до справи та яку би суд не
міг вияснити в ході судового слідства, а також жодного порушення матеріального
чи процесуального законодавства, яке б суд не міг усунути.

Вислухавши думку осіб, які беруть
участь в справі, суд приходить до висновку, що справа підлягає направленню на
додаткове розслідування з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України
завданнями кримінального судочинства є охорона прав та законних інтересів
фізичних і юридичних осіб, які беруть в ньому участь, а також швидке і повне
розкриття злочинів, викриття винних та забезпечення правильного застосування
Закону з тим, щоб кожний, хто вчинив злочин, був притягнутий до
відповідальності і жоден невинний не був покараний.

Відповідно
до вимог ч.1 ст.22 КПК України прокурор, слідчий і особа, яка проводить дізнання,
зобов*язані вжиті всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і
об*єктивного дослідження обставин справи, виявити як ті обставини, що
викривають, так і ті, що виправдовують обвинуваченого, а також обставини, що
пом*якшують і обтяжують його відповідальність.

Відповідно до вимог ч.2 ст.22 КПК
України суд, прокурор, слідчий і особа, яка проводить дізнання, не вправі
перекладати обов*язок доказування на обвинуваченого.

Всебічне, повне і об*єктивне
дослідження обставин справи є необхідною передумовою для встановлення істини,
виконання завдань кримінального судочинства передбачених ст.2 КПК України.

Під всебічністю дослідження
розуміється висунення і перевірка всіх реально можливих версій, які стосуються
події злочину, особи винного, мотивів і мети вчинення злочину, а також
виявлення обставин, що свідчать як проти, так і на користь підозрюваного чи
обвинуваченого.

Повнота дослідження - це правильне і
повне визначення предмета доказування, повне з*ясування всіх обставин, які
підлягають доказуванню в кримінальній справі, збирання, перевірка та оцінка
всієї сукупності доказів, які стосуються
даної справи.

Об*єктивність дослідження означає
аналіз слідчими органами, прокурором, судом обставин кожної кримінальної справи
у точній відповідності з дійсністю, неупередженість у їх збиранні, перевірці та
оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу, які беруть участь в
справі.

Правило, яке міститься в ч.2 ст. 22
КПК України слід розуміти так, що відповідно до презумпції невинності
обвинуваченого на нього( а також на його захисника) не може покладатись
обов*язок доводити свою невинність або меншу винність, наявність обставин, які
виключають його кримінальну відповідальність, і що вину його мають доводити ті
органи, які висунули обвинувачення. Проте це не виключає право обвинуваченого
доводити свою повну невинуватість або меншу вину. Усі обставини, які наводяться
ним на свій захист, повинні бути ретельно досліджені слідчим органом, прокурором,
судом.

Відповідно до вимог ст. 281 КПК України повернення справи
на додаткове розслідування зі стадії судового розгляду справи
допускається лише з мотивів неповноти або неправильності досудового слідства.

Досудове слідство визнається
неповним, якщо під час його провадження
всупереч вимогам статей 22 і 64
КПК України не були досліджені або
були поверхово чи
однобічно досліджені обставини,
які мають істотне значення для правильного вирішення
справи (не були допитані певні особи; не витребувані й не досліджені
документи, речові та інші докази для
підтвердження чи спростування таких обставин; не досліджені обставини,
зазначені в ухвалі суду, який повернув справу на додаткове розслідування, коли
необхідність дослідження тієї чи іншої з
них випливала з нових даних, установлених
при судовому розгляді; не були з'ясовані з достатньою повнотою дані
про особу обвинуваченого; тощо).

Неправильним досудове слідство
визнається в разі, коли органами досудового слідства при вчиненні процесуальних
дій і прийнятті процесуальних рішень
були неправильно застосовані або безпідставно не застосовані норми
кримінально-процесуального чи кримінального закону
і без усунення цих порушень
справа не може бути розглянута в суді.

Під час попереднього слідства були допущені неправильність та неповнота які
полягають в наступному.

Як вбачається з матеріалів справи
постановою старшого слідчого з ОВС 1 відділення 3 відділу Слідчого управління
Служби Безпеки України Грабик В.М. від
27.11.2007 року за результатами розгляду матеріалів перевірки 4 Управління
Головного управління «К» СБ України за фактом розтрати службовими особами ДП
«СМАП» порушена кримінальна справа за ознаками злочину передбаченого ч.5 ст.
191 КК України, який надано №360 ( т.1 а.с.6-7).

17.12.2007 року постановою
слідчого зазначену кримінальну справу
передано за підслідністю Генеральному прокурору України, оскільки відповідно до
змісту постанови слідчий встановив, що «6.07.2007 р.
службовими особами ДП "СМАП" незаконно, у порушення вимог Постанови
Кабінету Міністрів України № 663 від 23.04.1999р. "Про норми відшкодування
витрат на відрядження в межах України та за кордон" та п. 2.1.5 наказу
Міністерства фінансів України від 13.03.98 р. № 59 "Про затвердження
Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон", вчинено
розтрату коштів цього підприємства, шляхом незаконної оплати за рахунок
державних коштів чартерного рейсу "Бориспіль-Париж-Бориспіль" літаком
"Сесна 560ХL",
р/номер S5ВВО,
здійсненого ТОВ «Авіакомпанія Челендж АЕРО» для приватної поїздки
Міністра транспорту та зв'язку України ОСОБА_3 до м. Парижа й у зворотному
напрямку відповідно 10 та 12 червня 2007 року, на суму 392.904 грн., тобто в
особливо великих розмірах.

Як встановлено, вказівку щодо
незаконної оплати комерційній авіакомпанії чартерного рейсу першому заступнику
директора ДП "СМАП" ОСОБА_6 надав особисто, на той час, міністр
ОСОБА_3, в діях якого вбачаються ознаки розтрати чужого майна в особливо
великих розмірах.»(т.1 а.с.8).

19.12.2007 року кримінальна справа прийнята до провадження слідчим з ОВС
прокуратури м. Києва Білим О.В (т.1 а.с.13).

20.12.2007 року постановою слідчого з ОВС прокуратури м. Києва Білого О.В.
порушено кримінальну справу відносно ОСОБА_3 за фактом розтрати чужого майна
вчиненої в особливо великих розмірах, за ознаками злочину передбаченого ст. 191
ч.5 КК України. Вказана справа об*єднана в одне провадження з кримінальною справою №360, їй надано цей же
реєстраційний номер, справа прийнята до провадження слідчим. (т.1 а.с.14-15)

20.12.2007 року постановою слідчого кримінальній справі № 360 надано реєстраційний номер 50-4813.(т.1
а.с.16).

21.12.2007 року постановою слідчого кримінальну справу відносно ОСОБА_3 за
фактом розтрати державних коштів в особливо великих розмірах за ст. 191 ч.5 КК
України виділено в окреме провадження.
Кримінальній справі надано реєстраційний номер 50-4814, справа прийнята
слідчим до провадження.(т.1 а.с.1-5)

Суд приходить до висновку, що виділення
кримінальної справа відносно ОСОБА_3 в окреме провадження проведено
неправильно, з порушенням вимог ст. 26 КПК України, що негативно відбилось на всебічності, повноті і об*єктивності розслідування справи.

Відповідно до вимог ст. 26 КПК
України, в одному провадженні можуть
бути об*єднані справи по обвинуваченню декількох осіб - співучасників вчинення
одного чи кількох злочинів або по обвинуваченню однієї особи у вчиненні
декількох злочинів. Виділення допускається тільки у випадках, які викликаються необхідністю,
коли це не може негативно відбиватися на
всебічності, повноті і об*єктивності дослідження і вирішення справи.

Слід зауважити, що ч. 2 ст. 26 КПК України лише визначено про допущення виділення справи
в окреме провадження за тієї умови, що
виділення не буде негативно відбиватися на всебічності, повноті і об*єктивності
дослідження і вирішення справи, але не визначено випадки коли справа підлягає виділенню в окреме
провадження.

Але зазначене питання не залишено на
розсуд слідчого, прокурора або суду, а чітко та вичерпно регламентовано діючим Кримінально-процесуальним
Кодексом України

Відповідно до вимог Кримінально-процесуального Кодексу України, питання про необхідність виділення справи
постає в таких випадках:

- якщо в справі притягнуто двох чи кількох обвинувачених, а підстави для її
зупинення стосуються не всіх цих осіб ( в даному разі слідчий чи суд вправі
виділити й зупинити справу щодо окремих обвинувачених або зупинити провадження
в усій справі - статті 206,249,280 КПК
України);

- коли суд під час судового розгляду порушує справу за новим обвинуваченням
або щодо нової особи ( в цьому разі суд направляє разом зі своєю ухвалою або
постановою необхідні матеріали прокурору для проведення попереднього слідства
або ж повертає для додаткового розслідування всю справу, якщо порушена ним нова
справа тісно пов*язана з початковою і окремий їх розгляд неможливий - статті
276,278 КПК);

- якщо неповнолітній брав участь у вчиненні злочину разом з дорослим ( у
кожному такому випадку слідчий повинен з*ясувати можливість виділення справи
щодо неповнолітнього в окреме провадження - ст. 439 КПК України)

- якщо неможливо закінчити розслідування в повному обсязі у наданий законом
строк тримання обвинуваченого під вартою і за відсутності підстав для зміни
запобіжного заходу Генеральний прокурор України або його заступник дають згоду
на направлення справи до суду в частині доведеного обвинувачення ( у цьому
разі щодо недорозслідуваних злочинів
справа виділяється в окреме провадження і
закінчується загальним порядком - ч.3

ст.156 КПК України).

В даному випадку жодної з наведених вище процесуальних підстав для
виділення в окреме провадження кримінальної справи відносно ОСОБА_3 та
необхідності в цьому не було.

Як вбачається з тексту постанови
слідчий, приймаючи рішення про виділення справи в окреме провадження, дійшов висновку, що «…службовими особами ДП
"СМАП" 06.07.07 безпідставно, у порушення вимог Постанови Кабінету
Міністрів України № 663 від 23.04.1999 р. "Про норми відшкодування витрат
на відрядження в межах України та за кордон", проведено оплату чартерного
рейсу сполученням
"Бориспіль-Париж-Бориспіль" (номер рейсу та реєстраційний номер S5ВВО) здійсненого 10 та 12.06.07 Товариством з обмеженою
відповідальністю "Авіакомпанія Челендж АЕРО" (м. Київ, вул. Володимирська, 18/2).

Підставою для проведення цієї оплати
став акт виконаних робіт від 5.07.2007 р. про підтвердження проведення робіт по
організації вказаного вище чартерного рейсу згідно рахунку-заявки № 245-1 від
7.06.2007 р., на суму 392 904 грн.

При цьому, вказані грошові кошти
були безпідставно віднесені на статтю "Проведення конференції та нарад в
частини сплати за переліт до Парижа ТОВ "Челендж АЕРО", що призвело
до збільшення фактичних витрат підприємства на 392, 9 тис. грн.

Досудовим слідством встановлено, що
вказівку про незаконну оплату комерційній авіакомпанії чартерного рейсу першому
заступнику директора ДП «СМАП» ОСОБА_6 надав особисто Міністр транспорту та зв'язку
України ОСОБА_3, обіймаючи на той час дану посаду, в діях якого вбачаються
ознаки розтрати державного майна в особливо великих розмірах.

20.12.07 відносно ОСОБА_3 порушено
кримінальну справу за фактом розтрати коштів в особливо великих розмірах за ст.
191 ч.5 КК України.

… досудовим слідством зібрані докази вини ОСОБА_3, … виділення матеріалів
кримінальної справи відносно ОСОБА_3 за фактом розтрати державних коштів в
особливо великих розмірах за ст. 191 ч.5 КК України не може негативно вплинути
на всебічність, повноту та об*єктивність дослідження всіх обставин кримінальної
справи № 50-4813 за фактом розтрати коштів в особливо великих розмірах у ДП
«СМАП» Міністерства транспорту та зв*язку України за ознаками злочину,
передбаченого ст. 191 ч. 5 КК України».

Наявність вказаних висновків слідчого про
ознаки злочину в діях посадових осіб ДП «СМАП» про перерахуванню
коштів, в розтраті яких обвинувачується
ОСОБА_3, та відсутність поряд з
цим, передбачених КПК України
процесуальних підстав для виділення справи відносно ОСОБА_3 в окреме
провадження, свідчить про те, що
слідство проведено неправильно, оскільки при прийнятті процесуального рішення
про виділення справи відносно ОСОБА_3 в окреме провадження слідчим були
неправильно застосовані норми ст. 26 КПК України.

Наявність в проваджені органів досудового слідства кримінальної справи порушеної за фактом розтрати посадовими
особами ДП «СМАП» грошових коштів,
обвинувачення в розтраті яких одночасно
пред*явлено ОСОБА_3, робить
неможливим розгляд судом справи про обвинувачення ОСОБА_3 без усунення неправильності слідства яка,
полягає в неправильному виділенні справи в окреме провадження, оскільки кримінальна справа відносно ОСОБА_3
тісно пов*язана з кримінальною справою порушеною за фактом розтрати коштів
посадовими особами ДП «СМАП» і її неправильне виділення позбавляє суд
можливості повно, всебічно і об*єктивно розглянути справу .

Зазначена неправильність,
допущена під час попереднього розслідування, яка полягає
в неправильному виділенні справи в окреме провадження, може бути усунута лише під час проведення
додаткового розслідування шляхом об*єднання справ в одне провадження.

Пред*явлене ОСОБА_3 обвинувачення є неконкретним виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 64 КПК України, обставинами, що підлягають
з*ясуванню у кримінальній справі, є: час, місце, спосіб та інші обставини
вчинення злочину; винуватість особи і мотиви злочину; кваліфікуючи обставини;
характер і розмір шкоди.

Відповідно до вимог ст.132 КПК України у постанові про притягнення як
обвинуваченого повинно бути зазначено: хто склав постанову; місце і час її
складання; назву справи; прізвище, ім*я та по батькові обвинуваченого, день,
місяць та рік його народження; злочин у вчиненні якого обвинувачується дана особа, час, місце та
інші обставини вчинення злочину, наскільки
вони відомі слідчому, і стаття кримінального закону, якою передбачений
цей злочин.

ОСОБА_3 пред*явлено обвинувачення в розтраті грошових коштів в розмірі
392904 грн., шляхом надання вказівки на
замовлення та оплату чартерного
рейсу сполученням
"Бориспіль-Париж-Бориспіль", здійсненого 10 та 12 червня 2007 року
ТОВ "Авіакомпанія Челендж АЕРО" за договором чартеру №23-1/5 від
20.12.2005 року.

Обставини проведення господарської операції - оплати
службовими особами ДП «СМАП» зазначених грошових коштів по договору чартеру
№23-1/5 від 20.12.2005 року на рахунки ТОВ "Авіакомпанія Челендж
АЕРО", яка була проведена службовими особами ДП «СМАП», належать до
предмету доказування у кримінальній справі,
але залишились поза увагою слідства.

Злочини відповідальність за які
передбачена ст. 191 КК України є злочинами проти власності.

Суб*єктивна сторона злочинів
передбачених ст. 191 КК України (привласнення чи розтрату чужого майна, яке
було ввірено особі чи перебувало в її віданні) характеризується прямим умислом
і корисливою метою - прагненням до незаконного збагачення за рахунок чужого
майна, грошей, цінностей.

Разом
з тим, в пред*явленому ОСОБА_3 обвинуваченні не зазначена мета та мотиви
дій ОСОБА_3, а лише зазначено, що він
діяв в «особистих інтересах».

При цьому слідством не з*ясовано та в
пред*явленому обвинуваченні не зазначено в чому полягали «особисті
інтереси» ОСОБА_3 під час вчинення дій
що йому інкримінуються.

В пред*явленому обвинувачення лише
констатується що ОСОБА_3 розтратив кошти ДП «СМАП», але не зазначено про те, що
зазначеному підприємству спричинені збитки та в якому розмірі.

Враховуючи наведене, суд приходить до
висновку, що пред*явлене ОСОБА_3
обвинувачення є неконкретним та підлягає уточненню.

Під час попереднього слідства
допущена неповнота яка полягає в тому, що слідством поверхово та однобічно
досліджені обставини, які мають значення
для правильного вирішення справи, не
вжито всіх заходів спрямованих на перевірку обставин , на які підсудний
та захист посилались як на такі, що доводять невинуватість ОСОБА_3

Під час попереднього розслідування
не перевірені доводи ОСОБА_3 та захисту про те, що :

1. На виконання доручення
віце-прем'єр-міністра України ОСОБА_12 ОСОБА_3 спочатку прибув до м. Париж, де
провів 10 та 12 червня 2007 року зустрічі з представниками європейських
компаній, а саме з представниками компаній Vinci Construction, A.S.I.C., міжнародної організації Європейська Конференція
Міністрів Транспорту (ЄКМТ).

2. ОСОБА_3 перед відрядженням до м.
Париж та м. Брюссель для проведення переговорів на виконання доручення Уряду, з
метою узгодження дій, були проведені консультації за участю представників
Комітету Верховної Ради України з питань транспорту і зв'язку та після
відрядження Міністр транспорту та зв'язку України зустрівся з представниками
Комітету з метою обговорення результатів проведених переговорів, а саме: результатів
зустрічі у м. Парижі з представниками компаній Vinci Construction, A.S.I.C., міжнародної організації Європейська Конференція
Міністрів Транспорту (ЄКМТ) та у м. Брюссель, 10-12 червня 2007 року, з
представниками Європейської Комісії та фінансових інституцій.

3. 10 червня 2007 року в Парижі
представники компанії Aero Voyages Paris, провели консультації з Міністром транспорту та зв'язку
України ОСОБА_3 стосовно придбання літака Аirbus
-319 для однієї з урядових авіаліній та 12 червня 2007 року під час другої з
ним зустрічі - підтвердили можливість надання цією компанією необхідних послуг.

4.
Міжнародний консультант з авіаційних послуг надав протягом зустрічі 10
та 12 червня 2007 року у Парижі ОСОБА_3 результати дослідження українського
авіаційного ринку, а ОСОБА_3 надав інформацію щодо мети України приєднатися до
Загального європейського простору.

5. Виконавчий директор Air Service International Consultant Іван
Карнаухов під час зустрічей з Міністром транспорту та зв'язку України ОСОБА_3
10 та 12 червня 2007 року у Парижі, Франція, обговорив наміри
Міністерства придбати одномоторні учбові літаки Daimler
та Cessna.

Під час ознайомлення ОСОБА_3 та його захисників з
матеріалами справи останніми неодноразово заявлялись клопотання про відновлення
попереднього слідства для перевірки зазначених доводів, з*ясування обставин
та мети перебування ОСОБА_3 у м.
Париж, приєднання до матеріалів справи письмових доказів та допит свідків, в задоволенні яких слідчий
безпідставно відмовляв.

Постановами слідчого зокрема було
відмовлено в задоволенні клопотань про допит в якості свідків ОСОБА_12
ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_5,( т.3, а.с.58,65,87,248) приєднання до матеріалів справи письмових
доказів - копій листів компаній Aero
Voyages Paris, Air Service International Consultant,
Vinci Construction за
2007-2008 роки на адресу Міністерства транспорту та зв*язку України ( т.4,
а.с.27) Голови комітету з питань транспорту та зв*язку Верховної Ради України(т.3 а.с.219) на
підтвердження обставин проведення ОСОБА_3 зустрічей та переговорів під час його
перебування в м. Париж.

Мотивами відхилення клопотань стало
переважно те, що слідством повно та всебічно перевірено
обставини організації та оплати рейсу Київ-Париж-Київ за 10-12 червня 2007
року.

Під час судового розгляду захистом
з метою усунення допущеної під час попереднього слідства неповноти було
заявлено клопотання про допит свідків ОСОБА_12 ОСОБА_13, ОСОБА_14.

Проти задоволення зазначеного
клопотання представники державного обвинувачення не заперечували, клопотання
про допит свідків були задоволенні.

З метою усунення допущеної під час
слідства неповноти свідки ОСОБА_13 та
ОСОБА_14 були допитані про відомі їм обставини справи.

Під час судового слідства за клопотання захисту до матеріалів справи
були приєднані копії листів від компаній
Aero Voyages Paris, Air Service International Consultant, Vinci Construction за 2007-2008 роки на адресу Міністерства
транспорту та зв*язку України, Голови комітету з питань транспорту та
зв*язку Верховної Ради України, в яких міститься інформація про проведення
ОСОБА_3 під час його перебування в Парижі 10-12 червня 2007 року зустрічей з
представниками зазначених компаній, в приєднанні яких було відмовлено слідчим.

Внаслідок безпідставної відмови у
задоволенні заявлених під час ознайомлення з матеріалами справи клопотань про
відновлення попереднього слідства, допит
свідків, приєднання копій зазначених листів до матеріалів справи, доводи
висунуті на захист ОСОБА_3
залишились неперевіреними, зміст
приєднаних судом копій листів залишився
поза увагою слідства, слідством не
вживалась заходи спрямовані на
процесуальне залучення оригіналів
вказаних листів до матеріалів справи,
перевірку викладених в них обставин.

Зазначене призвело до суттєвої
неповноти проведеного попереднього слідства.

Допитана в якості свідка в ході судового слідства головний бухгалтер
ДП «СМАП» ОСОБА_17. зазначила, що
платіжні доручення по оплаті вартості перельоту були оплачені нею за допомогою електронної системи платежів
з використанням електронного підпису директора ДП «СМАП» ОСОБА_12, яким вона
користувалась за дорученням останнього.

Зазначені обставини здійснення оплати
чартерного рейсу за маршрутом
«Бориспіль-Париж- Бориспіль» також
залишились поза увагою попереднього слідства.

Оскільки наявність електронного
підпису має на меті ідентифікацію
особи, яка його використовує, з метою
унеможливити здійснення підпису не
уповноваженою на це особою, зазначені обставини
можливого проведення оплати за допомогою електронної системи платежів з
використанням електронного підпису директора ДП «СМАП» ОСОБА_12 також повинні
бути перевірені під час проведення додаткового розслідування, шляхом
встановлення кола осіб, які в ДП «СМАП»
мають право підпису фінансових та платіжних документів, з*ясування
порядку використання в діяльності
ДП «СМАП» електронної системи платежів, присвоєння службовим особам ДП «СМАП»
електронних підписів, які надають можливість здійснення фінансових операцій та
оплат, та фактичного використання цих підписів під час оплати чартерного рейсу
за маршрутом «Бориспіль-Париж-Бориспіль».

Також, під час попереднього слідства залишилися
невстановленими та не досліджувались обставини складання та направлення на
адресу ДП «СМАП» листа за підписом директора Державного департаменту
автомобільного транспорту Міністерства транспорту та зв*язку України ОСОБА_16. від 11.06.2007 року щодо забезпечення
перельоту за маршрутом «Київ-Париж-Київ».

Скарга захисника ОСОБА_15.
на адресу прокуратури м. Києва ( т.3 а.с.34-35) в якій містилися вимоги про об*єднання в одне провадження кримінальної
справи порушеної за фактом розтрати грошових
коштів службовими особами ДП
«СМАП» та кримінальної справи відносно ОСОБА_3, а
також вимоги про допит в якості
свідка ОСОБА_16. про обставини складання
ним листа від 11.06.2007 року, була відхилена листом за підписом прокурора слідчого відділу прокуратури м.
Києва Мілостивої В.М. з мотивів того,
що свідок ОСОБА_16 був допитаний у кримінальній справі порушеної за фактом
розтрати коштів службовими особами ДП
«СМАП» за ст. 191 ч.5 КК України, а в ході досудового слідства у вказаних
кримінальних справах порушень кримінального та кримінально-процесуального
законодавства не встановлено. ( т.3 , а.с.36).

Разом з тим, в матеріалах справи про обвинувачення
ОСОБА_3 які були направлені до суду,
відсутні будь-які дані, які б свідчили
про допит ОСОБА_16. в якості свідка, встановлення та дослідження слідчим
обставин написання листа від 11.06.2007
року щодо забезпечення перельоту за маршрутом «Київ-Париж-Київ», які мають
важливе значення для правильного вирішення справи, що свідчить про неповноту
слідства.

Під час допиту в суді свідка ОСОБА_12. останній використовував
копію листа, якій за його твердженнями був направлений першим заступником
директора ДП «СМАП» ОСОБА_6 на адресу Міністерства транспорту та зв*язку
України з метою погодження здійснення оплати чартерного рейсу
«Бориспіль-Париж-Бориспіль».

Зазначена копія листа за
клопотанням прокурора була приєднана до матеріалів справи.

Через поверховий допит під час попереднього слідства ОСОБА_12., який
повідомив про існування вказаного листа
лише в судовому засіданні, обставини
складання оригіналу цього листа,
його спрямування до Міністерства
транспорту та зв*язку України та результатів
розгляду також не встановлювались
та не досліджувались під час розслідування кримінальної справи, що призвело
до неповноти слідства.

Обґрунтовуючи пред*явлене
обвинувачення, слідство та державні обвинувачі посилаються на
письмові докази ( т.1 а.с.21-22), які названі в обвинувальному висновку
інвойсами, які викладені іноземною мовою і переклад яких на українську мову в
матеріалах справи відсутній. Зазначена обставина позбавляє суд та учасників
судового розгляду можливості ознайомитись
зі змістом вказаних документів, оцінити їх доказове значення у справі та
порушує право ОСОБА_3 на захист від пред*явленого обвинувачення. Вказане також
свідчить про неповноту попереднього слідства, яка підлягає усуненню під час
проведення додаткового розслідування.

Невжиття слідчим всіх передбачених
законом заходів спрямованих на встановлення та дослідження під час
попереднього слідства зазначених обставин,
які мають безпосереднє значення для встановленні істини у справі, свідчить про те, що під час проведення слідства були
порушені наведені вище вимоги ст.22
КПК України та допущена неповнота.

Зазначені неповноту та неправильність, допущені при
розслідуванні справи, не можна усунути в
судовому засіданні, оскільки для їх усунення потрібно виконати слідчі та інші
процесуальні дії в такому обсязі,
виконання яких неможливе з додержанням специфіки процесуальної форми судового
розгляду.

Виконання цих дій в судовому засіданні за своїм змістом буде
фактичною підміною попереднього слідства та виконанням судом функцій
попереднього слідства, що є
неприпустимим.

З метою усунення зазначених
неповноти та неправильності під час проведення додаткового розслідування
необхідно:

- об*єднати кримінальну справу про обвинувачення ОСОБА_3 в одне провадження
з кримінальною справою порушеною за фактом
розтрати коштів службовими особами ДП
«СМАП»;

-
провести слідчі та інші процесуальні дії
спрямовані на встановлення та дослідження обставин та мети перебування ОСОБА_3 в м. Париж,
перевірку доводів ОСОБА_3 та захисту про те, що:

на виконання доручення
віце-прем'єр-міністра України ОСОБА_12 ОСОБА_3 спочатку прибув до м. Париж, де
провів 10 та 12 червня 2007 року зустрічі з представниками європейських
компаній, а саме з представниками компаній Vinci Construction, A.S.I.C., міжнародної організації Європейська Конференція
Міністрів Транспорту (ЄКМТ);

ОСОБА_3 перед відрядженням до м.
Париж та м. Брюссель для проведення переговорів на виконання доручення Уряду, з
метою узгодження дій, були проведені консультації за участю представників
Комітету Верховної Ради України з питань транспорту і зв'язку та після
відрядження Міністр транспорту та зв'язку України зустрівся з представниками
Комітету з метою обговорення результатів проведених переговорів, а саме:
результатів зустрічі у м. Парижі з представниками компаній Vinci Construction, A.S.I.C.,
міжнародної організації Європейська Конференція Міністрів Транспорту (ЄКМТ) та
у м. Брюссель, 10-12 червня 2007 року, з представниками Європейської Комісії та
фінансових інституцій;

10 червня 2007 року в Парижі
представники компанії Aero Voyages Paris, провели консультації з Міністром транспорту та зв'язку
України ОСОБА_3 стосовно придбання літака Аirbus
-319 для однієї з урядових авіаліній та 12 червня 2007 року під час другої з
ним зустрічі - підтвердили можливість надання цією компанією необхідних послуг;

міжнародний консультант з
авіаційних послуг надав протягом зустрічі 10 та 12 червня 2007 року у Парижі
ОСОБА_3 результати дослідження українського авіаційного ринку, а ОСОБА_3 надав
інформацію щодо мети України приєднатися до Загального європейського простору;

виконавчий директор Air Service International Consultant Іван
Карнаухов під час зустрічей з Міністром транспорту та зв'язку України ОСОБА_3
10 та 12 червня 2007 року у Парижі, Франція, обговорив наміри
Міністерства придбати одномоторні учбові літаки Daimler
та Cessna;

-
провести слідчі та інші процесуальні
дії спрямовані на встановлення та
дослідження обставин проведення господарської операції -
оплати грошових коштів по договору
чартеру №23-1/5 від 20.12.2005 року на рахунки ТОВ "Авіакомпанія Челендж
АЕРО", яка була проведена службовими особами ДП «СМАП», її погодження з Міністерством транспорту та
зв*язку України;

- провести слідчі та інші процесуальні дії
спрямовані на встановлення та дослідження
обставин складання та направлення на
адресу ДП «СМАП» листа за підписом директора Державного департаменту
автомобільного транспорту Міністерства транспорту та зв*язку України ОСОБА_16.
від 11.06.2007 року;

- провести слідчі та інші процесуальні дії
спрямовані на встановлення та дослідження
обставин направлення першим заступником
директора ДП «СМАП» ОСОБА_6 на адресу Міністерства транспорту та зв*язку
України листа з метою погодження здійснення оплати чартерного рейсу
«Бориспіль-Париж-Бориспіль»;

- провести слідчі та інші
процесуальні дії спрямовані на встановлення кола
осіб, які в ДП «СМАП» мають право
підпису фінансових та платіжних документів, встановлення та дослідження обставин та
порядку використання
в діяльності ДП «СМАП» електронної системи платежів, присвоєння
службовим особам ДП «СМАП» електронних підписів, які надають можливість здійснення фінансових
операцій та оплат, та фактичного
використання електронних підписів
службових осіб ДП «СМАП» під час оплати
чартерного рейсу за маршрутом «Бориспіль-Париж-Бориспіль»;

- здійснити переклад письмових
доказів ( т.1 а.с.21-22), які названі в обвинувальному висновку інвойсами на
українську мову;

- за наслідками проведення додаткового розслідування, за наявності
підстав пред*явити ОСОБА_3 конкретне обвинувачення з дотриманням вимог ст. 132
КПК України.

Статтею 281 КПК України на суд не
покладається обов*язок при винесенні постанови про направлення справи на
додаткове розслідування зазначення в
постанові того які слідчі дії необхідно провести під час додаткового
розслідування.

Відповідно до роз*ясень що
містяться у п.13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 11.02.2005
року «Про практику застосування судами
України законодавства, що регулює повернення кримінальних справ на додаткове
розслідування» у постанові про направлення кримінальної справи на додаткове
розслідування має бути обґрунтовано висновок про наявність підстав для
повернення справи на додаткове розслідування і може бути зазначено, які слідчі
дії необхідно провести під час нього.

Враховуючи наведене, а також, що в проваджені органів досудового слідства
перебуває кримінальна справа, порушена за фактом розтрати службовими особами ДП «СМАП»
грошових коштів, в розтраті яких обвинувачується ОСОБА_3, яка підлягає об*єднанню з кримінальною
справою про обвинувачення ОСОБА_3, ту обставину, що суд не обізнаний про обсяг та результати слідчих
дій, проведених під час розслідування
вказаної справи, суд не зазначає в
постанові які саме слідчі дії необхідно провести під час додаткового
розслідування.

Підстави для зміни
запобіжного заходу у вигляді підписки
про невиїзд з постійного місця проживання, обраного щодо ОСОБА_3, відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.
281 КПК України суд

П О С Т А Н О В И
В :

Кримінальну справу про
обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України направити прокурору м. Києва для проведення додаткового
розслідування.

Міру запобіжного заходу
відносно ОСОБА_3 залишити без
змін у вигляді підписки про невиїзд з постійного місця
проживання.

На постанову протягом семи діб з
дня її винесення сторони можуть подати апеляцію до Апеляційного суду м. Києва
через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя А.В.Мельник