Справа № 283/2983/14-к
провадження №1-кс/283/354/2014
У Х В А Л А
17 жовтня 2014 року

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Малинського МВ УМВС України в Житомирській області в кримінальному провадженні внесеному в ЄРДР за №0000758 від 12.10.2014 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
До Малинського районного суду 17.10.2014 року надійшло клопотання по матеріалах кримінального провадження за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.
Згідно клопотання, ОСОБА_4 , 10 жовтня 2014 року близько 23-ї години, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, реалізуючи свій умисел направлений на таємне заволодіння чужим транспортним засобом, шляхом зриву за допомогою металевого лому дужки навісного замку, проник в середину приміщення гаражу на території домоволодіння АДРЕСА_1 , звідки викотив спочатку на вуличну дорогу мотоцикл «ИЖ-Планета 3», д.н.з. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_5 , а потім в напрямку виїзду з села.
При цьому, його дії були помічені потерпілим по справі, який намагався припинити злочинні дії підозрюваного, однак останній не відреагував на це, продовжуючи котити мотоцикл.
17 жовтня 2014 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у приміщення.
В судовому засіданні під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу прокурор підтримав клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний свою причетність до інкримінованого йому суспільно небезпечного діяння визнав в повному обсязі, розкаюється, просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обіцяючи виправитись.
Розглянувши матеріали клопотання, суд вважає, що під час розгляду клопотання зібрано матеріали (докази), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а саме підозрюваний причетний до скоєння злочину, санкція статті за яке передбачає позбавлення волі понад п`ять років.
Крім того, обрання інших запобіжних заходів є недоцільним, оскільки підозрюваний офіційно ніде не працює, протягом нетривалого періоду часу вчинив ряд тяжких корисливих злочинів, направлених на заволодіння чужим майном. Так, вироком Малинського районного суду Житомирської області від 21 липня 2014 року він був визнаний винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України та йому призначено покарання у виді 4 років позбавлення волі з іспитовим строк на 2 роки. 02 жовтня 2014 року вироком Малинського районного суду за ч.1 ст. 304, ч.3 ст. 185, 70 КК України йому призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років з встановленням іспитового терміну тривалістю 3 роки. Незважаючи на визначення йому іспитового строку та покладення на нього рішенням суду ряду обов`язків, підозрюваний через тиждень після постановлення вироку знову вчинив тяжкий злочин без будь-яких пояснень мотивів своєї поведінки. Наведене свідчить про його суспільну небезпечність та можливе повторне вчинення ним нових кримінальних правопорушень.
Згідно ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
При цьому, підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений даною ухвалою.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення та розмір майнової шкоди, завданої правопорушенням у вчиненні якого він підозрюється, та те, що він не працює, однак підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 40 розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім того, обрання інших запобіжних заходів є недоцільним, оскільки обвинувачений продовжує свою злочинну діяльність . Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам перешкоджати кримінальному провадженню, ухиленню від суду.

Керуючись ст. 193-194,197 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_2 , судимого вироком Малинського районного суду від 02 жовтня 2014 року за ч.1 ст. 304, ч.3 ст. 185, 70 КК України до 5 років п/в з встановленням іспитового строку 3 роки, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Строк тримання під вартою обчислювати з часу обрання - 16 жовтня 2014 року з 18 години 30 хвилин до 15 грудня 2014 року включно.
На підставі ст. 183 ч. 3 КПК України визначити розмір застави - 40 розмірів мінімальної заробітної плати, достатньої для забезпечення обвинуваченим обов`язків, що пов`язані з застосуванням запобіжних заходів, тобто 48 720 грн. В разі внесення застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти негайно та на підставі ст. 194 ч. 5 КПК України зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою слідчого, повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: