справа № 619/3315/15-к
провадження №1-кс/619/396/15
УХВАЛА
іменем України

10 серпня 2015 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
старшого слідчогоОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського РВ ГУ МВС України в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні №0000012 від 27.03.2015 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.1971 КК України,
встановив
Органом досудового розслідування встановлено, що 02 квітня 2015 року до Дергачівського РВ ГУМВС України в Харківській області надійшли матеріали кримінального правопорушення №0000012 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань прокуратурою Дергачівського району Харківської області 27 березня 2015 року за фактом самовільного зайняття земельних ділянок на території Дергачівського району Харківської області. В ході досудового розслідування було встановлено, що фермерами протягом останніх років, протиправно, без правовстановлюючих документів використовуються земельні ділянки з кадастровими номерами :05:000:0880 площею 100 га, :05:000:0881 площею 54 га, що розташовані на території Проходівської сільської ради Дергачівського району, що віднесені до земель резерву, для вирощування сільськогосподарських культур, внаслідок чого виснажується родючий шар ґрунту, що наносить матеріальної шкоди інтересам держави. Відповідно до інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що земельні ділянки з кадастровими номерами :05:000:0880, :05:000:0881 за цільовим призначенням відносяться до земель сільськогосподарського призначення та перебувають у власності держави в особі Головного управління Держземагенства у Харківській області. Це також підтверджується інформацією з Дергачівської РДА, де вказано, що дані земельні ділянки обліковуються за Головним управлінням Держземагенства у Харківській області та належать до земель запасу. 07.08.2015 в ході огляду місця події, а саме земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:0881 площею 54 га, що розташована на території Проходівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, СВ Дергачівського РВ ГУМВС України в Харківській області було виявлено факт збору врожаю, а саме озимої пшениці, що здійснювався за допомогою комбайну «New Holland» CSX7080 з заводським № НОМЕР_1 , під управлінням ОСОБА_5 , яким зібраний врожай пересипався до «Камазу» 53212 з р/н НОМЕР_2 з причепом «Blumhardt» р/н НОМЕР_3 , під управлінням ОСОБА_6 , що були вилучені.
До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського РВ ГУ МВС України в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором прокуратури Дергачівського району Харківської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на «КАМАЗ» 53212 р/н НОМЕР_2 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 належить ОСОБА_7 , та причепу «Blumhardt» з р/н НОМЕР_3 , шасі № НОМЕР_5 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ належить ОСОБА_8 .
В обґрунтування клопотання старший слідчий вказує, що зазначений транспортний засіб використовувався в якості засобу для перевезення сільськогосподарської культури, а саме озимої пшениці, незаконно вирощеної на земельній ділянці з кадастровим номером :05:000:0881, площею 54 га, що розташована на території Проходівської сільської ради Дергачівського району Харківської області.
У судове засідання власники автомобіля «КАМАЗ» 53212 р/н НОМЕР_2 та причепу «Blumhardt» з р/н НОМЕР_3 не з`явилися, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.
У судовому засіданні прокурор та старший слідчий просили задовольнити клопотання з підстав, які зазначені у ньому.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як вбачається з клопотання 27 березня 2015 року відповідно до ст.214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1971 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст.167 цього Кодексу.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ч.4 ст.170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя вважає, що старший слідчий довела необхідність арешту вилученого майна, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
постановив
Клопотання старшого слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль «КАМАЗ» 53212 р/н НОМЕР_2 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 належить ОСОБА_7 , та причеп «Blumhardt» р/н НОМЕР_3 , шасі № НОМЕР_5 , що відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ належить ОСОБА_8 , шляхом заборони на використання та розпоряджатися цим майном.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1