Справа № 646/1890/26
№ провадження 1-кс/646/374/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000222 від 13.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України-

встановив:

У провадження слідчого судді Основ`янського районного суду міста Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000222 від 13.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділенням ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000222 від 13.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що 12.02.2026 надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 10.02.2026 приблизно о 13:30 годині за адресою: м. Харків, вул. Вернадського, 14, у приміщенні аптеки, невстановлена особа здійснила крадіжку мобільного телефону ТМ ТЕСНО Camon 19 (C16n) 6/128 Gb NFC 2SIM Sea Salt White. (ІКС ІПНП 2502 від 12.02.2026).

Так, в ході досудового розслідування, 21 лютого 2026 року, за адресою: м. Харків, пр-т. Аерокосмічний, 22д, було проведено огляд місця події, під час якого у особи, що ймовірно причетна до вчинення кримінального правопорушення, а саме у ОСОБА_5 було вилучено мобільний телефон у корпусі білого кольору ТМ ТЕСНО Camon 19 (C16n) 6/128 Gb NFC 2S1M Sea Salt White з IME11: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , на мобільному телефоні знаходився захисний силіконовий чохол.

Вищезазначений мобільний телефон, вилучений в ході огляду місця події 21.02.2026, є предметом вчинення вказаного злочину і містить у собі сліди кримінального правопорушення.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, прокурор звернувся із заявою, в якій просив про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено, що наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено до ЄРДР за № 0000222 від 13.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що 12.02.2026 надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 10.02.2026 приблизно о 13:30 годині за адресою: м. Харків, вул. Вернадського, 14, у приміщенні аптеки, невстановлена особа здійснила крадіжку мобільного телефону ТМ ТЕСНО Camon 19 (C16n) 6/128 Gb NFC 2SIM Sea Salt White. (ІКС ІПНП 2502 від 12.02.2026).

21 лютого 2026 року, за адресою: м. Харків, пр-т. Аерокосмічний, 22д, було проведено огляд місця події, під час якого у особи, що ймовірно причетна до вчинення кримінального правопорушення, а саме у ОСОБА_5 , було вилучено мобільний телефон у корпусі білого кольору ТМ ТЕСНО Camon 19 (C16n) 6/128 Gb NFC 2S1M Sea Salt White з IME11: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , на мобільному телефоні знаходився захисний силіконовий чохол.

21 лютого 2026 року постановою старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , вищевказані предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні за №0000222 від 13.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Приписами ч. 4 ст. 173 КПК України передбачено застосування найменш обтяжливого спосіб арешту майна у разі задоволення клопотання.

Враховуючи вимоги розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, та вимоги верховенства права і недоторканості майна, суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора шляхом заборони відчуження та передачі власнику на відповідальне зберігання.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене в ході проведення огляду місця події від 21.02.2026, а саме: мобільний телефон у корпусі білого кольору ТМ ТЕСНО Camon 19 (C16n) 6/128 Gb NFC 2S1M Sea Salt White з IME11: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , на якому знаходився захисний силіконовий чохол.

Повернути: мобільний телефон у корпусі білого кольору ТМ ТЕСНО Camon 19 (C16n) 6/128 Gb NFC 2S1M Sea Salt White з IME11: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , на якому знаходився захисний силіконовий чохол власнику, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на відповідальне зберігання.

Попередити власника майна про кримінальну відповідальність за ч. 1ст.388 КК України за розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення майна або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт.

Заборонити володільцю майна передавати його будь-яким третім особам у користування та на першу вимогу експерта, слідчого, прокурора, слідчого судді, суду надавати для проведення слідчих дій.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1