САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/1648/26
Провадження №1-кп/726/118/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.05.2026 м. Чернівці

Садгірський районний суд м. Чернівці у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Чернівці обвинувальний акт кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005177 від 17.12.2025 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

На розгляді Садгірського районного суду м. Чернівці перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальні правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0005177 від 17.12.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

У судовому засіданні прокурором заявлене клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Щодо клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор ОСОБА_3 послався на наявність ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. у зв`язку з чим прокурор вважає за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зазначили про безпідставність клопотання. Захисник просила обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали надані сторонами провадження в рамках заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що органами досудового розслідування 17.12.2025 року до ЄРДР внесено відомості за № 0005177, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

З протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину встановлено, що ОСОБА_4 був затриманий о 13 год. 34 хв. 14 березня 2026 року.

14 березня 2026 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 16.03.2026 р. ОСОБА_4 було обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави до 12.05.2026 р.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Також, зважаючи на практику Європейського суду, враховую, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Ухвалою Шевченківського суду м.Чернівці від 16.03.2026 року справа № 727/3543/26 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 8 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті - тримання під вартою, а тому з врахуванням встановлених в судовому засіданні ризиків передбачених ст. 177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_4 слід продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також суд бере до уваги те, що ОСОБА_4 в умовах воєнного стану обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, та яке відноситься до кримінальних правопорушень проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), йому відомі обставини кримінального провадження, а тому існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно абз. 8 ч.4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення та правову кваліфікацію, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, характер, обставини і тяжкість кримінального правопорушення під час військового стану, покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя обвинуваченного, зв`язки із суспільством, його сімейний та майновий стан, а також всі інші вищеописані обставини, вважаю за необхідне визначити обвинуваченому заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить суму 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень. Вказаний розмір застави є достатнім та необхідним для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків та є помірним для обвинуваченого, не порушує його права та інших осіб.

Крім цього, застосовуючи до обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений, вважаю за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Крім того, прокурором в судовому засіданні було заявлено клопотання про об`єднання кримінальних проваджень стосовно ОСОБА_4 в одне провадження

Так, в провадженні Садгірського районного суду м. Чернівці (суддя ОСОБА_1 ) перебуває кримінальне провадження № 0005177 від 17.12.2025 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Крім того, в провадженні судді ОСОБА_1 також перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_6 за ч.2 ст. 28, ч. 1 ст.114-1, ч.5 ст.27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 407 КК України (справа № 726/52/26).

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував щодо клопотання прокурора, його захисник ОСОБА_5 не заперечувала щодо об`єднання кримінальних проваджень стосовно ОСОБА_4 в одне провадження.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника щодо наявності підстав для об`єднання вказаних кримінальних проваджень в одне провадження, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається зі ст. 217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних порушень.

У відповідності до ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають.

Згідно ч. 2 ст. 334 КПК України у разі, якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

Враховуючи наявність підстав для об`єднання кримінальних проваджень в одне провадження, передбачених ст. 217 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність об`єднання вказаних кримінальних проваджень з метою дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження та забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 217, 309, 334 КПК України, суддя

УХВАЛИВ :

Клопотання задовольнити.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» терміном до 04 липня 2026 року до 15:40 год.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить суму 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень , яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:

Одержувач коштів: ТУ ДСА України в Чернівецькій області

Код

Банк: Держказначейська служба України, м. Київ

Код банку отримувача: 37567646

Рахунок: UA0008745.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, судді, суду;

- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 04 липня 2026 року.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної Установи «Чернівецький слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Чернівецький слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Садгірського районного суду м. Чернівці.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Кримінальне провадження № 0005177 від 17.12.2025 відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України та кримінальне провадження за № 0000028 від 21.01.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_6 за ч.2 ст. 28, ч. 1 ст.114-1, ч.5 ст.27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 407 КК України об`єднати в одне провадження.

Об`єднаному кримінальному провадженню присвоїти № 726/52/26.

У об`єднаному кримінальному провадженні провести підготовче судове засідання.

У судове засідання викликати учасників судового процесу.

Розгляд кримінального провадження проводити одноособово.

Ухвала щодо обрання міри запобіжного може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 5 днів з дня її проголошення в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяОСОБА_1