справа № 388/805/26
провадження № 1-кс/388/187/2026
УХВАЛА

26.05.2026м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання щодо запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.01.2026 за № 0001579, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, перебуваючого у зареєстрованому шлюбі, осіб на утриманні не маючого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , перебуваючого на посаді дешифрувальника розвідувальних матеріалів з безпілотних літальних апаратів 1 відділення безпілотних авіаційних комплексів взводу безпілотних авіаційних комплексів роти безпілотних авіаційних комплексів 2 єгерського батальйону у військовому званні солдат, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 06.06.2023 Подільським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк чотири роки та шість місяців,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

за участі:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

встановив:

прокурором заявлено клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у якому прокурор просив продовжити у відношенні останнього строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України та наразі існують ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 4, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений, може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого, інших осіб причетних до вчинення злочину; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Посилався на неможливість запобігання зазначеним ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з умовами ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Положеннями ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Положеннями ч. 1 ст. 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник підтримала позицію обвинуваченого.

Заслухавши учасників судового провадження, які брали участь у розгляді клопотання, надавши оцінку доводам прокурора, викладеним у клопотанні про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою та позиції сторони захисту, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора з огляду на таке.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_3 діє запобіжний захід у виді тримання під вартою, який було обрано слідчим суддею, та строк якого було визначено до 28.05.2026 включно.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу, зокрема є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України).

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 407 КК України, яке з урахуванням положень ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років;

- ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст.185 КК України, яке з урахуванням положень ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Враховуючи зазначене та особистість ОСОБА_3 , який: будучи військовослужбовцем у складі Збройних Сил України, підозрюється у тяжкому злочині, який посягає на встановлений порядок несення військової служби, вчиненому в умовах воєнного стану, що істотно негативно впливає на підтримання належної військової дисципліни у Збройних Силах України та підриває обороноздатність держави в умовах активного ведення бойових дій, обумовлених військовою агресією з боку рф проти України, а також у тяжкому злочині про власності; не має достатніх міцних соціальних зв`язків; має незняту та не погашену судимість, що у сукупності з тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення та відповідно з мірою можливого покарання вказує на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може переховуватися від суду через тяжкість кримінальних правопорушень, у вчинені яких він обвинувачується та можливе покарання у разі доведення його вини;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на свідків та потерпілого, які не допитувалися судом, за наявності такої можливості з урахуванням ймовірної зацікавленості обвинуваченого у спотворенні їх свідчень про дійсні обставини та події кримінальних правопорушень.

Зазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу у триманні обвинуваченого під вартою та свідчать про те, що його належна поведінка під час судового розгляду справи не може бути забезпечена шляхом застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Поряд з цим судом не встановлено наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, - оскільки на існування такого ризику прокурором не наведено вагомих аргументів та достатнього обґрунтування, а тому його наявність слід вважати недоведеною.

Отже, на даний час наявні достатні підстави вважати, що стосовно ОСОБА_3 існують ризики, передбачені п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інші, більш м`які запобіжні заходи (застава, домашній арешт, особисте зобов`язання, порука), не забезпечать запобігання встановленим ризикам та не забезпечать належного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402 - 405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

Дані обставини свідчать про наявність передбачених законом підстав для застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та виправдовують продовження його тримання під вартою.

За сукупності наведених обставин та даних, суд дійшов висновку про те, що відносно обвинуваченого ОСОБА_3 слід продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою у межах строку, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України.

Відповідно до умов положень ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

З огляду на викладене та беручи до уваги те, що застосування застави до військовослужбовця, обвинуваченого у вчиненні злочину проти порядку проходження військової служби та проти власності не буде достатньо дієвим, оскільки може, зокрема, призвести до продовження обвинуваченим злочинної діяльності, а тому на переконання суду відсутні підстави для визначення обвинуваченому застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 199, 331, 369-372 КПК України, -

постановив:

клопотання прокурора про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.01.2026 за № 0001579 за ч. 5 ст. 407, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, продовжити по 23.07.2026 включно без визначення застави.

Строк дії даної ухвали щодо запобіжного заходу - по 23.07.2026 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання у частині запобіжного заходу.

Суддя ОСОБА_1