Справа № 173/81/26
Провадження №1-кп/173/83/2026
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

05 березня 2026 року м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

заставодавця ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт та клопотання захисника про зменшення розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000448 від 02 вересня 2025 року по обвинуваченню:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки с. Дніпровокам`янка, Верхньодніпровського району, Дніпропетровської області, із середньою освітою, не заміжньої, яка офіційно не працює, має сезонні заробітки під час рибальства до 100 тис. грн., отримує аліменти на неповнолітніх дітей, має на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_7 , 2015 р.н., ОСОБА_8 , 2016 р.н., зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

09 січня 2026 року до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000448 від 02.09.2025 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України який затверджено начальником Вільногірського відділу Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 08 січня 2026 року

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями головуючим суддею визначено суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 09 січня 2026 року призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні. З приводу дати 18.11.2025 р. зазначеної в обвинувальному акті повідомив, що це такий виклад обвинувачення і зазначена даа повідомлення про підозру, а саме 18.11.2025 р.

Захисник обвинуваченої в підготовчому судовому засіданні з приводу призначення справи до судового розгляду пояснила, що дійсно справа підсудна Верхньодніпровському районному суду Дніпропетровської області. Однак має питання по обвинувальному акту, а саме щодо дати 18.11.2025, а саме не зрозуміло що це за дата. Разом з цим, не заперечувала проти призначення справи до судового розгляду.

Крім того, від захисника обвинуваченої в підготовчому судовому засіданні надійшло клопотання про зменшення розміру застави який визначено ухвалою слідчого судді під час обрання запобіжного заходу. Клопотання мотивоване тим, що строк дії обов`язків закінчився більше двох місяців тому. Зазначила, що у разі належної поведінки особи, судом з`ясовуються обставини які не були враховані при обранні запобіжного заходу. Кошти, які внесені у вигляді застави надав брат після продажу земельної ділянки та заощаджувались для сплати за навчання для старшої доньки. Вважає, що оскільки на даний час досудове розслідування завершено, ризики зменшились. З боку обвинуваченої порушень обов`язків не встановлено.

Обвинувачена в підготовчому судовому засіданні висловила думку щодо можливості призначення справи до судового розгляду, підтримала клопотання захисника про зменшення розміру застави. Додала, що вона офіційно не працює, отримує сезонний заробіток під час риболовлі з 10 червня до 31 грудня в розмірі близько 100 тис. грн., заощаджень не має, отримує аліменти в розмірі 4000 грн. на двох неповнолітніх дітей, має матір пенсіонерку у якої розмір пенсії 3000 грн. Додала, що гроші які пішли на внесення застави дав брат від продажу земельної ділянки які призначались для сплати навчання старшої доньки, однак документального підтвердження на це не має.

В підготовчому судовому засіданні заставодавець ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 пояснила, що навчається у Верхньодніпровському коледжі на дистанційній формі навчання. Виходить на заняття онлайн з дому. Планує вступати до університету, готується до складання НМТ. Підготовчих курсів не проходить. Не працює. Її батько проживає за кордоном та звідти робить їй переводи, але цих коштів для проживання та навчання недостатньо.

Прокурор щодо задоволення клопотання захисника заперечував, оскільки під час обрання запобіжного заходу визначено середній розмір застави, який може гарантувати дотримання обвинуваченої процесуальної поведінки. Посилання обвинуваченої на скрутне матеріальне становище не заслуговує на увагу оскільки вона не вжила заходів щодо працевлаштування.

Суд, вислухавши учасників судового провадження та вивчивши клопотання захисника дійшов такого висновку.

З приводу призначення справи до розгляду.

Під час підготовчого судового засідання угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Верхньодніпровському районному суду Дніпропетровської області.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Щодо клопотання захисника про зменшення розміру застави суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

З положень ч. 1 ст. 182 КПК України слідує, що метою застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави є запобігання встановленим ризикам з можливістю стягнення в дохід держави внесених грошових коштів у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Стаття 194 КПК України визначає порядок застосування запобіжного заходу, зокрема, за приписами ч. 1 цієї статті суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (в силу положень ч. 2 ст. 42 КПК України ОСОБА_4 наразі перебуває у статусі обвинуваченої, а тому судом не надається оцінка наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України));

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час розгляду клопотання захисника судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 19.11.2025 р. до ОСОБА_4 підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 17.01.2026 р. включно та визначено розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 121120 гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області. При цьому, у разі внесення застави на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , покладено обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; - не відлучатися з с. Дніпрокам`янка Кам`янського району Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні. Визначено строк дії обов`язків до 17.01.2026 р.

20.11.2025 ОСОБА_6 внесла на депозитний рахунок ТУДСА в Дніпропетровській області заставу в розмірі визначеному ухвалою слідчого судді внаслідок чого обвинувачену ОСОБА_4 звільнено з під варти.

Так, під час обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 слідчий суддя керувався наявністю двох ризиків, а саме:

- ризик переховування від суду;

- ризик незаконного впливу на свідків.

Детальні мотиви, з яких суд дійшов до вказаних висновків, наведені в ухвалі слідчого судді від 19.11.2025 р.

Отже, під час розгляду клопотання адвоката ОСОБА_5 має бути оцінений факт існування зазначених ризиків на теперішній час, адже метою застосування запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченій ОСОБА_4 є запобігання цим ризикам.

Ризик переховування має оцінюватись судом у контексті чинників, пов`язаних з тяжкістю злочинів та розміром покарання, яке загрожує у разі засудження за їх вчинення, особою обвинуваченої, місцем проживання, родом її занять, майновим станом і сімейними зв`язками.

У клопотанні адвокат ОСОБА_5 наголошувала на довготривалій належній процесуальній поведінці обвинуваченої ОСОБА_4 , що, на її думку, свідчить про зменшення ризиків, у тому числі цього.

Разом з тим, суд, під час надання оцінки цьому ризику враховує такі фактичні обставини.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, при цьому положення ст. 45 КК України виключають можливість звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності, звільнення від відбуття покарання з випробуванням відповідно до ст. 75 КК України, а також призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом, відповідно до ст. 69 КК України, а тому, на думку суду, тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 злочину є вагомим доводом, що свідчить про наявність ризику переховування її від суду.

Зазначені обставини, які були враховані судом під час визначення розміру застави, продовжують існувати станом на момент розгляду цього клопотання та у своїй сукупності є вагомими доводами, що підтверджують продовження існування ризику переховування обвинуваченої від суду, оскільки це лише перше судове засідання.

Разом з тим, КПК України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, а вимагає лише доказів того, що він має реальну можливість здійснити такі дії у майбутньому.

Прикметно, що належне дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків свідчить про ефективність обраного запобіжного заходу, а тому ця обставина не може бути підставою, зокрема, для зміни запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави.

Ризик незаконного впливу на свідків.

Суд вважає обґрунтованим існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з наступних підстав.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише свідченнями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Оскільки обвинувачена ознайомлена з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням свідків, то вона дізналась зміст наданих ними свідчень на стадії досудового розслідування. Крім того може здогадуватись про особу свідка під захистом (покупця). Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу на свідка з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку, що ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати.

І хоча суд враховує поступове зменшення ризиків з плином часу, втім на момент розгляду цього клопотання ці ризики не досягли того ступеню, який би свідчив про необхідність зміни обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу шляхом зменшення розміру визначеної їй застави.

Суд наголошує, що матеріальне становище обвинуваченої та необхідність цих коштів для навчання заставодавця не можуть мати своїм наслідком автоматичне зменшення попередньо визначеного судом розміру застави.

З рештою, кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково лише у випадках, передбачених КПК України, до яких скрутне матеріальне становище обвинуваченого та/або заставодавців не відноситься.

В цілому, за встановлених фактичних обставин суд дійшов висновку про співрозмірність запобіжного заходу, що діє щодо обвинуваченої ОСОБА_4 . Зокрема, сторона захисту не повідомила про відповідну зміну обставин, що свідчило б про необхідність зміни запобіжного заходу. Також, сторона захисту не повідомила жодних нових обставин, які не були враховані під час попередніх досліджень судом питання щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Отже, з клопотання про зменшення розміру застави та долучених до нього документів не вбачається наявність таких суттєвих обставин, що виникли після прийняття попереднього рішення, а тому у задоволенні клопотання захисника про зменшення розміру застави слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 314-316, 176-178, 182, 193, 194, 196, 372, 376, 395 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР № 0000448 від 02 вересня 2025 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України на 12 березня 2026 року о 10-30 в приміщенні Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні, обвинувачену та захисника.

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_5 про зменшення розміру застави у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР № 0000448 від 02 вересня 2025 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: