Провадження № 1-кп/359/332/2026
11 березня 2026 року м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисників адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, українця, громадянина України, одруженого, офіційно працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
по обвинуваченню у скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України,
розглянувши клопотання прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_5 про призначення судово-медичної експертизи,
В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
11.03.2026 року в судовому засіданні прокурор подав клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи з переліком питань, які необхідно поставити на вирішення експертів.
21.02.2026 року стороною захисту також було подано клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи, з переліком питань, які необхідно поставити на вирішення експертів, зважаючи на недоліки виконаного попереднього експертного обстеження та експертизи, які порушують вимоги проведення експертних досліджень регламентованих Наказом МОЗ № 6 від 17.01.1995 р. а також ст. 69 КПК України, ст. 101 КПК України, ст. 242 КПК України, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Мін`юсту України від 08.01.1998 р. № 53/5, у зв`язку з чим, не можливо вважати повними та обґрунтованими висновок експертного дослідження №24 від 20.03.2025 року та висновок експертизи №66д від 04.09.2025 року.
Сторони судового розгляду не заперечували з приводу призначення судово-медичної експертизи.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотань та ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України, висновки експертів є одним із процесуальних джерел доказів.
Згідно ч. 2, ч. 3 ст. 101 КПК України, кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.
За положенням ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Відповідно ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Статтею 91 КПК України визначені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, яке згідно ст. 93 цього Кодексу, здійснюється сторонами кримінального провадження шляхом збирання доказів, в тому числі шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Відповідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
У своїх клопотаннях прокурор та захисник зазначили про неповноту даних, на підставі яких можна було б вважати експертний висновок повним та науково обґрунтованим, а також вказали на недоліки щодо проведення експертизи.
Метою комісійної експертизи є отримання обґрунтованих висновків щодо питань, які потребують спеціальних знань у галузі травматології та променевої діагностики, та надання їх суду для прийняття обґрунтованого рішення.
За таких обставин, належить призначити комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського обласного бюро судово-медичної експертизи, у зв`язку з чим клопотання прокурора та захисника підлягають задоволенню.
На підставі викладеного керуючись ст. 22, 242, 332, 350, 356 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_5 задовольнити.
Роз`яснити права та обов`язки, передбачені ст. 69 КПК України. Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок, відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.
Перед комісією експертів поставити наступні питання:
- Чи маються у наданій медичній документації фактичні дані про наявність у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 тілесних ушкоджень, якщо так, то який їх характер, кількість, локалізація та механізм виникнення?
- Яка давність отримання кожного окремого виявленого у потерпілого тілесного ушкодження і чи могли виявлені тілесні ушкодження бути заподіяні в різний час? Якщо так, то які з них і який проміжок часу між ними?
- До якого ступеню тяжкості відноситься кожне окреме виявлене у потерпілого ОСОБА_7 тілесне ушкодження?
- У результаті якого виду травмуючого предмета (предметів) могли бути спричинені виявлені у потерпілого ушкодження?
- Чи могли виявлені у потерпілого ОСОБА_7 тілесні ушкодження виникнути за обставин, вказаних на відеозаписі слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 19.08.2025?
- Чи могли виявлені у потерпілого ОСОБА_7 тілесні ушкодження виникнути за обставин вказаних на відеозаписі слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_7 від 20.08.2025?
- Чи могла підвищена вразливість ділянки правої кисті, зумовлена наявністю металевого уламка (від старого осколкового поранення), вплинути на механізм, характер і ступінь тяжкості виявленого ушкодження - вивиху основної фаланги 1-го пальця правої кисті?
- Чи могли попередні захворювання, патології опорно-рухового апарату (зокрема, слабкість зв`язок, старі травми, дегенеративні зміни, бойові поранення, інвалідність) сприяти виникненню цього ушкодження навіть при незначному зовнішньому впливі?
- Чи настало б тілесне ушкодження за аналогічних умов (з урахуванням механізму, зусиль, обставин події), якби ушкоджена ділянка тіла не мала анатомо-фізіологічних особливостей або підвищеної вразливості? Якщо так, то тілесне ушкодження якої тяжкості могло б настати?
- Чи можливо на підставі медичних документів і обстеження точно встановити час виникнення ушкодження, чи допускається похибка у кілька днів/тижнів?
- Чи можливе утворення виявленого ушкодження раніше події 18.03.2025, зокрема під час перебування потерпілого у зоні бойових дій і участі у війні проти РФ?
- Чи можна однозначно встановити механізм утворення ушкодження (наприклад, вивертання пальця іншою особою), чи можливі інші варіанти - випадкові, непрямі, самостійні?
- Чи дозволяє характер виявленого ушкодження зробити висновок про сторонній фізичний вплив (з боку іншої особи), чи він може бути наслідком випадкового або непрямого механізму травмування?
- Чи могла травма виникнути внаслідок побутового впливу (падіння, різкий рух, спортивне навантаження, самостійне неправильне захоплення предмета тощо), а не внаслідок дій іншої особи?
- Чи можна достеменно підтвердити на підставі медичних документів, що виявлене ушкодження спричинило тривалий розлад здоров`я понад 21 день, чи це лише прогноз лікаря?
- Чи можливо на підставі об`єктивних медичних даних виключити перебільшення потерпілим болю чи обмеження рухливості після травми, що могло вплинути на судово-медичну кваліфікацію ушкодження?
У разі експертної необхідності зобов`язати потерпілого ОСОБА_7 з`явитись в експертну установу для його огляду відповідними спеціалістами, а також для проведення додаткових та повторних методів обстеження.
Судовий розгляд кримінального провадження відкласти до надходження висновку судової експертизи.
Роз`яснити сторонам провадження право відводу експертам після їх визначення для проведення експертизи.
Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1