СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

пр. № 1-кс/759/1366/26

ун. № 759/3813/26

18 лютого 2026 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000317 внесеного до ЄРДР 28.10.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду міста Києва 17.02.2026 року надійшло вказане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000317 внесеного до ЄРДР 28.10.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області (м. Київ, вул. Святошинська, 2-А) проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000317 від 28.10.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 4 ст. 246, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 246, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що у період з грудня 2017 року по 23.04.2018 на території Київської області, більш точний час та місце в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та невстановлена особа, реалізуючи єдиний злочинний умисел, діючи узгоджено між собою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання у вигляді незаконної порубки лісу і заподіяння тяжких наслідків, використали інших осіб, які діяли без усвідомлення протиправного характеру своїх дій та дій вказаної групи осіб, під виглядом законної господарської діяльності, шляхом підготовки, складання, підписання, погодження, затвердження, отримання та використання офіційних документів, штучно створили умови для незаконної видачі лісорубного квитка серії КИ ЛРК № 004599 від 23.04.2018, що став підставою для здійсненням незаконної порубки 1890 дерев на лісових ділянках загальною площею суцільного зрубу 1,5 га у кварталі 36 виділі 15 Оливського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс.

Протиправними діями ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та невстановленої особи державі заподіяно шкоду в розмірі 3 571 519, 12 грн (три мільйони п`ятсот сімдесят одна тисяча п`ятсот дев`ятнадцять гривень, дванадцять копійок), чим заподіяно істотну шкоду.

Крім того, у період з 09.07.2018 по 17.07.2019 на території Київської області, більш точний час та місце в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та невстановлена особа, реалізуючи єдиний злочинний умисел, діючи узгоджено між собою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання у вигляді незаконної порубки лісу і заподіяння тяжких наслідків, використали інших осіб, які діяли без усвідомлення протиправного характеру своїх дій та дій вказаної групи осіб, під виглядом законної господарської діяльності, шляхом підготовки, складання, підписання, погодження, затвердження, отримання та використання офіційних документів, штучно створили умови для незаконної видачі лісорубних квитків серії КИ ЛРК № 008977 від 09.01.2019, КИ ЛРК № 009035 від 17.07.2019, що стали підставою для здійсненням незаконної порубки 857 дерев на лісових ділянках загальною площею суцільного зрубу 2 га у кварталі 33 виділах 16, 20, 21 Оливського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс».

Протиправними діями ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та невстановленої особи державі заподіяно шкоду в розмірі 5 086 389, 50 грн (п`ять мільйонів вісімдесят шість тисяч триста вісімдесят дев`ять гривень, п`ятдесят копійок), чим спричинено тяжкі наслідки.

Крім того, у період з 07.05.2020 по 13.10.2020 на території Київської області, більш точний час та місце в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та невстановлена особа, реалізуючи єдиний злочинний умисел, діючи узгоджено між собою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання у вигляді незаконної порубки лісу і заподіяння тяжких наслідків, використали інших осіб, які діяли без усвідомлення протиправного характеру своїх дій та дій вказаної групи осіб, під виглядом законної господарської діяльності, шляхом підготовки, складання, підписання, погодження, затвердження, отримання та використання офіційних документів, штучно створили умови для незаконної видачі лісорубних квитків серії КИ ЛРК № 016311 від 08.07.2020, КИ ЛРК № 016332 від 19.08.2020 та КИ ЛРК № 016352 від 13.10.2020, що стали підставою для здійсненням незаконної порубки 1120 дерев на лісових ділянках загальною площею суцільного зрубу 2,6 га у кварталі 29 виділі 3 Оливського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс».

Протиправними діями ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та невстановленої особи державі заподіяно шкоду в розмірі 4 681 903, 79 грн (чотири мільйони шістсот вісімдесят одна тисяча дев`ятсот три гривні, сімдесят дев`ять копійок), чим спричинено тяжкі наслідки.

11.02.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

протоколом огляду кварталу № 36 виділ 15 в адміністративних межах Підгайнівської сільської ради Іванківського району Київської області від 08.12.2020, яким в ході здійснення спеціалістом контрольної інструментальної зйомки встановлено, що фактична площа (площа суцільного зрубу) земельної ділянки складає 1,5 га та являється суцільною земельною ділянкою, загальна кількість пнів незаконно зрубаних дерев складає 1890 пнів;

протоколом огляду кварталу № 33 виділи 16, 20, 21 в адміністративних межах Кухарівської сільської ради Іванківського району Київської області від 21.12.2020, яким в ході здійснення спеціалістом контрольної інструментальної зйомки встановлено, що фактична площа (площа суцільного зрубу) земельної ділянки складає 2,0 га та являється суцільною земельною ділянкою, загальна кількість пнів незаконно зрубаних дерев складає 857 пнів;

протоколом огляду кварталу № 29 виділ 3 в адміністративних межах Заруддянської сільської ради Іванківського району Київської області від 09.12.2020, яким в ході здійснення спеціалістом контрольної інструментальної зйомки встановлено, що фактична площа (площа суцільного зрубу) земельної ділянки складає 2,6 га та являється суцільною земельною ділянкою, загальна кількість пнів незаконно зрубаних дерев складає 1120 пнів;

допитом свідка ОСОБА_6 , який вказав на ОСОБА_4 , як особу, яка забезпечила складання та підписання особами, необізнаними про вчинення злочину, документів, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок;

допитом свідка ОСОБА_11 , який вказав на ОСОБА_4 , як особу, яка надавала вказівки щодо зазначення у документах, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, площі ділянок площею менше 1 га;

допитом свідка ОСОБА_12 , який займав посаду інженера з охорони та захисту лісу ДП «СЛП «Київоблагроліс» та вказав на ОСОБА_9 , як особу, яка надавала вказівки щодо перевірки правильності складених документів, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, таким чином, щоб площі ділянок не перебільшували 1 га з огляду на заборону згідно Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», та як на особу, яка погоджувала такі документи особисто з керівником ДСЛП «КИЇВЛІСОЗАХИСТ» ОСОБА_13 та першим заступником керівника Київського обласного та по місту Києву управлінні лісового та мисливського господарства ОСОБА_14 ;

допитом свідка ОСОБА_15 , який займає посаду начальника відділу стану моніторингу лісових насаджень ДСЛП «КИЇВЛІСОЗАХИСТ» та вказав на ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , як осіб, які говорили йому про необхідність зазначення у документах, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, площі ділянок площею менше 1 га, а також вказав що, ОСОБА_13 , будучи його керівником, висунув усну вказівку про необхідність зазначення у документах, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, площі ділянок площею менше 1 га;

протоколом обшуку у ДП «СЛП «Київоблагроліс» від 25-26.11.2020;

розрахунками Держекоінспекції Столичного округу від 05.03.2021, 02.03.2021, 01.03.2021 про розмір збитків, завданих внаслідок незаконної порубки дерев;

висновком за результатом проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 09.06.2021, відповідно до якого: внаслідок незаконної порубки дерев у кварталі № 36 виділ 15 державі заподіяно шкоди у розмірі 3 571 519, 12 грн.; внаслідок незаконної порубки дерев у кварталі № 33 виділи 16, 20, 21 державі заподіяно шкоди у розмірі 5 086 389, 50 грн.; внаслідок незаконної порубки дерев у кварталі № 29 виділ 3 державі заподіяно шкоди у розмірі 4 681 903, 79 грн.; загальний розмір шкоди заподіяний державі складає 13 339 812,41 грн.;

висновками судових почеркознавчих експертиз, відповідно до яких підписи від імені ОСОБА_4 у документах, необхідних для призначення суцільних санітарних рубок та лісорубних квитках виконані ОСОБА_4 ;

іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

В ході досудового розслідування на даний час встановлені наступні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , будучи обізнаним про покарання, передбачене кримінальним кодексом України у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, а в подальшому і від суду;

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , може незаконно впливати свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 з метою тиску на них, зміни показів, оскільки особисто знає їх, та останні надають покази, що викривають злочинну діяльність групи осіб, до якої входить ОСОБА_4 ;

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки продовжує діяльність у лісовому господарстві.

Вищевикладене на думку слідства свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді застави з покладенням на підозрюваного обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечували щодо поданого клопотання та просили відмовити у його задоволенні. Зокрема стороною захисту наголошено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000317 триває з 28.10.2019. ОСОБА_4 не переховувався від органів досудового розслідування та приходив на допити до органу досудового розслідування, не вчиняв жодних кримінальних правопорушень, не здійснював жодного тиску на будь-яких свідків, не перешкоджав досудовому розслідуванню будь-яким іншим шляхом. Останній був працевлаштований у лісовому господарстві і виконує всі процесуальні обов`язки у даному кримінальному провадженні, має на утриманні матір похилого віку.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів справи Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області (м. Київ, вул. Святошинська, 2-А) проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000317 від 28.10.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 4 ст. 246, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 246, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364 КК України.

11.02.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами про які зазначено слідчим з прокурором.

В ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку слідства, більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження, або перешкоджати цьому іншим шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

У відповідності до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені положеннями цієї статті.

Відповідно до ч.ч. 1, 4, 5 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Кримінальний процесуальний закон покладає обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність ознак кримінального правопорушення в діях підозрюваного.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Пунктом 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності. Проте, як вбачається із матеріалів справи кримінальне провадження №0000317 триває з 28.10.2019, протягом якого ОСОБА_4 прибував до слідчого за першою вимогою, не вчиняв жодних дій на перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, не впливав на свідків, останній був працевлаштований у лісовому господарстві і виконував всі процесуальні обов`язки у даному кримінальному провадженні, а доводи прокурора зводяться лише до припущень.

Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та підозрюваним і його захисником свідчить, що прокурором доведено обставини, передбачені пунктом 1 частини першої ст. 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті, що покладає на слідчого суддю обов`язок постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу та зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею (ч. 3 ст. 194 КПК України).

Керуючись ст.ст. 3, 7, 131, 132, 176, 177, 178, 182, 193, 194, 196, 309, 395 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000317 внесеного до ЄРДР 28.10.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України - відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1