ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/2053/26 Провадження 1-кс/636/308/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.03.2026 місто Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Чугуєві клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000171, внесеному до ЄРДР 04.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИЛА:

05.03.2026 електронним зв`язком до суду надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовано тим, що у провадженні СВ ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР під № 0000171 від 04.03.2026, щодо кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Встановлено, що 03.03.2026 близько 21:40 год. в одному з будинків с. Томахівка, Чугуївського району, Харківської області, за місцем тимчасової дислокації військовослужбовців вч НОМЕР_1 «Шквал», солдат ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході раптово виниклого конфлікту з військовослужбовцем вч НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинив останньому ножові поранення в область шиї, грудної клітини та плеча, проте ОСОБА_4 , виконав всі необхідні дії для доведення свого злочинного умислу до кінця.

Також, 04.03.2026 о 09:05 год. за сукупністю очевидних ознак на одязі, місці події вказують на те, що саме ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив даний злочин. Враховуючи вищевикладене, слідчим СВ ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області складено відповідний протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, в порядку ст. 208 КПК України. На підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 КПК України в присутності понятих проведено обшук ОСОБА_4 , під час якого було виявлено та в подальшому вилучено: кофту чорного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , кофту червоного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , у верхньому одязі (курточці), в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , виявлено 7 (сім) згортків, виготовлених з ізоляційної ленти синього кольору, всередині яких знаходяться прозорі поліетиленові пакунки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, ззовні схожу на наркотичну (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052458), пігулки зеленого кольору у кількості 9 (дев`ять) штук (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052359).

04.03.2026 постановою слідчого СВ ВП №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області визнано речовим доказом наступне вилучене майно: кофту чорного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 ; кофту червоного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 ; 7 (сім) згортків, виготовлених з ізоляційної ленти синього кольору, всередині яких знаходяться прозорі поліетиленові пакунки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, ззовні схожу на наркотичну (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052458); пігулки зеленого кольору у кількості 9 (дев`ять) штук (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052359).

Вищезгадані речові докази на праві власності належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (адреса фактичного проживання: АДРЕСА_1 , к.н.т. відсутній).

Вилучені предмети можуть мати відношення до вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки можуть бути об`єктом вищевказаного кримінального правопорушення, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, визнані постановою від 04.03.2026 речовими доказами у кримінальному провадженні. Крім цього, вказані предмети необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до абзацу ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Враховуючи, що майно є важливим доказом у даному провадженні, а також, в даному провадженні необхідно провести ряд слідчих та інших процесуальних дій, тому для забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та для запобігання ризикам приховування, пошкодження, псування, знищення та відчуження даного доказу, які об`єктивно існують у разі незастосування такого заходу, з метою забезпечення збереження речових доказів, з метою проведення ряду судових експертиз, а також встановлення істини у даному кримінальному провадженні, на вилучене майно необхідно накласти арешт.

Прокурор надав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити.

Слідчим суддею встановлено, що 04.03.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000171 внесені дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України за фактом замаху на вбивство ОСОБА_5

04.03.2026 о 15:37 год. затримано особу, підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого було виявлено та в подальшому вилучено: кофту чорного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , кофту червоного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , у верхньому одязі (курточці), в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , виявлено 7 (сім) згортків, виготовлених з ізоляційної ленти синього кольору, всередині яких знаходяться прозорі поліетиленові пакунки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, ззовні схожу на наркотичну (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052458), пігулки зеленого кольору у кількості 9 (дев`ять) штук (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052359).

Постановою слідчого СВ ВП№1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 04.03.2026, вилучені в ході проведення затримання особи, підозрюваної у вчинені правопорушення 04.03.2026 предмети визнано речовими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України установлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до змісту частин 2, 4 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів підставу накладення арешту, яка полягає у необхідності збереження речових доказів.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність вагомих ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та вважає, що арешт указаних предметів не призведе до порушення інтересів інших осіб.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173,175, 309, 310, 369-372, 376, 392, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000171, внесеному до ЄРДР 04.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000171 від 04.03.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, на вилучене в ході затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 04.03.2026 майно, а саме: кофту чорного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , кофту червоного кольору, в якій перебував затриманий ОСОБА_4 , 7 (сім) згортків, виготовлених з ізоляційної ленти синього кольору, всередині яких знаходяться прозорі поліетиленові пакунки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, ззовні схожу на наркотичну (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052458), пігулки зеленого кольору у кількості 9 (дев`ять) штук (вилучено, шляхом поміщення до спец-пакету ICR0052359).

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1