МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 945/616/26
Провадження № 1-кп/945/508/26
УХВАЛА

25 березня 2026 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 (яка бере участь у судовому засіданні дистанційно, з власних засобів), під час проведення підготовчого судового засідання у режимі відеоконференції в місті Миколаєві у кримінальному провадженні, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

встановив:

20 березня 2026 року до Миколаївського районного суду Миколаївської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

У підготовчому судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання щодо підсудності кримінального провадження Миколаївському районному суду Миколаївської області.

Прокурор повідомив суд, що кримінальне правопорушення вчинено саме у с. Широколанівка Миколаївського району Миколаївської області та не заперечував проти направлення обвинувального акта до суду апеляційної інстанції, для визначення підсудності. Однак, прокурор просив суд розглянути клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 перед направленням кримінального провадження до суду апеляційної інстанції.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти направлення кримінального провадження, для визначення підсудності.

Захисник ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти направлення кримінального провадження, для визначення підсудності та заперечувала проти вирішення Миколаївським районним судом Миколаївської області клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 доки суд апеляційної інстанції не вирішить питання про підсудність цього кримінального провадження.

Заслухавши у судовому засіданні прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд дійшов такого.

Частиною 1 статті 315 КПК України визначено, що якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Так, відповідно до обвинувального акта ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, а саме: у самовільному залишененні місця служби військовослужбовцем, вчинене в умовах воєнного стану, за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, с. Широколанівка.

Відповідно до постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року №807 - ІХ у Миколаївській області було утворено Миколаївський район (з адміністративним центром у місті Миколаїв) у складі територій Березанської селищної, Веснянської сільської, Воскресенської селищної, Галицинівської сільської, Коблівської сільської, Костянтинівської сільської, Куцурубської сільської, Миколаївської міської, Мішково-Погорілівської сільської, Нечаянської сільської, Новоодеської міської, Ольшанської селищної, Очаківської міської, Первомайської селищної, Радсадівської сільської, Степівської сільської, Сухоєланецької сільської, Чорноморської сільської, Шевченківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. А також ліквідовано у Миколаївській області: Арбузинський; Баштанський; Березанський; Березнегуватський; Братський; Веселинівський; Вітовський; Вознесенський; Врадіївський; Доманівський; Єланецький; Казанківський; Кривоозерський; Миколаївський; Новобузький; Новоодеський; Очаківський; Первомайський; Снігурівський райони.

Місце вчинення злочину село Широколанівка територіально відноситься до ліквідованого Веселинівського району.

При цьому, пунктами 3, 3- 1 розділу ХII Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів передбачено, що районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 1 ст. 8 КПК України).

Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України (ч. ч. 1, 2 ст. 21 КПК України).

Частиною 1 статті 5 КПК України визначено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

З огляду на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину за адресою: Миколаївська область, Миколаївський (ліквідований Веселинівський) район, с. Широколанівка, і Веселинівський районний суд Миколаївської області продовжує здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, суд вважає, що вказане кримінальне правопорушення вчинено за межами територіальної юрисдикції Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Отже, питання визначення підсудності належить виключно до компетенції суду апеляційної інстанції, а тому обвинувальний акт слід направити до апеляційного суду, для визначення підсудності. З цих же підстав, суд позбавлений можливості розглянути клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 21, 32, ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 372 КПК України, -

постановив:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 листопада 2023 року за № 0001526 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, направити до Миколаївського апеляційного суду, для визначення підсудності.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

25.03.2026