ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 643/1956/26 Слідчий суддя ОСОБА_1
1-кс/643/1389/26 Доповідач ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/259/26
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 05 лютого 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000554 від 19 квітня 2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 114-1 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 05.02.2026 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб, з моменту взяття під вартою на підставі цієї ухвали.

Визначено строк тримання під вартою з 18:40 год. 05.02.2026.

Встановлено строк дії ухвали до 18:40 год. 05.04.2026.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваної ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову, якою застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем її проживання або визначити їй помірний розмір застави, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначає, що ухвала слідчого судді незаконна, прийнята з порушенням норм кримінально-процесуального закону, а висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального правопорушення.

Вважає, що слідчим суддею неправильно надано оцінку заявленим органом досудового розслідування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Звертає увагу, що при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу, слідчим суддею проігноровано обставини, які характеризують підозрювану ОСОБА_8 , зокрема її вік, наявність постійного місця проживання, сімейні зв`язки, наявність на утриманні батьків пенсіонерів та міцний зв`язок з країною.

Зазначає, що ОСОБА_8 не є організатором інкримінованого злочину, під час проведення обшуку добровільно видала речі і документи, які цікавили орган досудового розслідування, надала слідчому пояснення та добровільно з`явилася до слідчого судді, готова надавати покази та співпрацювати із слідством.

Захисник вважає, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або альтернативний запобіжний захід застава цілком забезпечить виконання підозрюваною ОСОБА_8 процесуальних обов`язків.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника підозрюваної, яка апеляційну скаргу підтримала, просила її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить наступного висновку.

Частиною 6 статті 176 КПК України, передбачено, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 176 КПК України таким запобіжним заходом, є тримання під вартою.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Абзацом 8 частини 4 статті 183 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402 405, 407, 408, 429, 437-442-1 КК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається із матеріалів судового провадження, СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000554 від 19.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 366, частиною 1 статті 114-1 КК України.

05.02.2025 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 114-1 КК України.

Застосовуючи до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_8 статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення інкримінованого їй злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрювану, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваної та виконання нею процесуальних обов`язків.

При цьому, з врахуванням вимог абзацу 8 частини 4 статті 183 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про неможливість застосування до підозрюваної альтернативного запобіжного заходу застави.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, додані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 114-1 КК України.

Остаточна кваліфікація дій та доведеність вини підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, що їй інкримінуються, підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування та судового розгляду.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваною покладних на неї процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України органом досудового розслідування не доведені, не знайшли свого обґрунтованого підтвердження, спростовуються матеріалами провадження та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

Надаючи оцінку можливості переховуватися підозрюваною від суду, або вчинити інше кримінальне правопорушення, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.

Належить також врахувати, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрювана може здійснити незаконний вплив на свідків, з огляду на вчинення інкримінованого злочину за попередньою змовою.

Також суд апеляційної інстанції не виключає вірогідність вчинення дій, передбачених пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України.

На переконання апеляційного суду, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваної, з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що порушені в апеляційній скарзі захисника підозрюваної питання щодо обставин інкримінованого злочину, на даному етапі кримінального провадження не вирішуються, оскільки такі питання вирішує суд під час розгляду справи по суті.

Щодо доводів апеляційної скарги захисника про наявність у підозрюваної ОСОБА_8 міцних соціальних зав`язків, обставин, які її позитивно характеризують, суд апеляційної інстанції приймає їх до уваги, проте зазначені обставини не зменшують існування ризиків, оскільки ці обставини існували і на час вчинення кримінального правопорушення у якому вона підозрюється, а тому вони не утворюють жодних моральних запобіжників, які унеможливлюють вчинення дій підозрюваною, пов`язаною з вищенаведеними ризиками при обранні нею певної моделі поведінки.

З огляду на викладене, на переконання суду апеляційної інстанції, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, є виправданим та відповідає виключності запобіжного заходу, задля досягнення завдань кримінального провадження та вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може бути достатнім для запобігання ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а тому підстав для застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або визначення альтернативного виду запобіжного заходу застави, не вбачає.

У зв`язку із наведеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 422 КПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 05 лютого 2026 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: