Справа № 643/3008/26
Провадження № 1-кс/643/1666/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003617 від 07.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві (далі Управління) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003617 від 07.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яким установлено, що 06.02.2026 близько 07:10 за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с. Гетьманівка у місці тимчасового розташування підрозділу військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив самогубство шляхом пострілу в область голови з автоматичної зброї АК 74 № НОМЕР_2 , 1983 року випуску.

Під час огляду місця події вилучено: автомат АК №74 № НОМЕР_2 , 1983 року випуску з магазином, який перебуває на балансі військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, змив з рукоятки, змив з цівки, змив зі спускового гачку, 27 патронів з магазину та 1 з патроннику, мобільний телефон « Tecno», імеі: НОМЕР_3 сірого кольору, 3 магазини з набоями по 30 одиниць.

Прокурор зазначає, що вилучені речі є речовими доказами, зберегли на собі сліди злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, просить накласти арешт на вилучене майно, провести розгляд клопотання без його участі.

Власник майна військова частина НОМЕР_1 НГУ направила суду заяву, у якій просила розглянути клопотання без участі представника військової частини, проти арешту майна не заперечувала.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: Другим слідчим відділом Управління здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0003617 від 07.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 06.02.2026, у період часу з 08:25 до 09:59 за адресою: АДРЕСА_1 на прилеглій території домоволодіння виявлено та вилучено: автомат АК №74 № НОМЕР_2 , 1983 року випуску з магазином, який перебуває на балансі військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, змив з рукоятки, змив з цівки, змив зі спускового гачку, 27 патронів з магазину та 1 з патроннику, мобільний телефон « Tecno», імеі: НОМЕР_3 сірого кольору, 3 магазини з набоями по 30 одиниць.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події речі є доказом факту та обставин, що встановлюються, містять на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 06.02.2026 майно під час огляду місця події, а саме: автомат АК №74 № НОМЕР_2 , 1983 року випуску з магазином, змив з рукоятки, змив з цівки, змив зі спускового гачку, 27 патронів з магазину та 1 з патроннику, мобільний телефон «Tecno», імеі: НОМЕР_3 сірого кольору, 3 магазини з набоями по 30 одиниць.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1