ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1137/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , законного представника обвинуваченого ОСОБА_6 , представника потерпілого ОСОБА_7 , представника Служби у справах дітей ОСОБА_8 , провівши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві судовий розгляд у кримінальному провадженні відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Клопотання обґрунтовано тим, що на даний час закінчився строк дії ухвали від16.01.2025 р, якою ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту закінчився. Однак, 29.03.2025 р. до Дарницького УП ГУНП в м. Києві зі служби «102» надійшло повідомлення, що 29.01.2025 р. близько 01:00 год до КМКЛ №2 з АДРЕСА_1 доставлено ОСОБА_4 , який поводив себе агресивно, та якому встановлено попередній діагноз «психічні та поведінкові розлади внаслідок вживання пар, психомоторне збудження». Крім цього, відповідно до характеристики з місця навчання, останній зарекомендував себе з негативної сторони, порушує навчальну дисципліну, до відвідування гімназії ставиться зухвало, схильний до протиправної поведінки. У зв`язку з чим, прокурор вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, переховуватись від суду та незаконно впливати на потерпілого та свідків не відпали. Зазначені ризики дають підстави суду вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України. Більш м`які запобіжні заходи не в змозі забезпечити належної поведінки, запобігання вищевказаним ризикам, оскільки належним чином не гарантуватимуть можливості не впливати на свідків та потерпілого, а також переховуватися від суду.

Представник потерпілого ОСОБА_9 та представник Служби у справах дітей ОСОБА_8 підтримали клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 , законний представник обвинуваченого ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечували проти обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, вказавши, що у ОСОБА_4 був нервовий зрив, а тому так і сталося.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У відповідності до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Виходячи із наданих матеріалів, ОСОБА_4 обґрунтованого підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, наявність ризиків п. п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не відпали, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у вчинені якого він підозрюється, його агресивну та негативну поведінку, яка виразилася у зухвалому відношенні до навчання, схильність до протиправної поведінки, вживання психотропних речовин, а також наявність обставини, які можуть перешкоджають завершенню судового розгляду у даному кримінальному провадженні суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Завданням кримінального провадження є захист особи і суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З урахуванням значного суспільного інтересу у захисті прав осіб, суд вважає, що в даному випадку продовження домашнього арешту є необхідним запобіжним заходом для забезпечення дотримання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 1, 3-6 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, з покладенням на обвинуваченого процесуальних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Доказів, які б підтвердили неможливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 за станом здоров`я чи з інших підстав такого запобіжного заходу, як домашній арешт стороною захисту - не надано, а судом не встановлено.

На переконання суду, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 , забезпечить запобіганню ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арештув період доби з 20 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин крім випадків надання невідкладної медичної допомоги за адресою: АДРЕСА_1 строком на два місяці, а саме до 14.09.2025 включно з покладанням на обвинуваченого наступних обов`язків:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, зміну мобільного телефону або інших засобів зв`язку;

- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими у даному провадженні;

Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченому покласти на орган національної поліції за місцем його проживання.

Працівники органу національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Суддя