Справа № 308/4504/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді: ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , її захисника адвоката - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000071 від 04.09.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 190, ч.2 ст. 190, ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст.190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст.190, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч.3 ст. 190 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000071 від 04.09.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 190, ч.2 ст. 190, ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст.190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст.190, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч.3 ст. 190 Кримінального кодексу України.

В судовому засіданні 07.10.2025 року, судом закінчено з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами, оголошено про перехід до стадії судових дебатів та надано сторонам строк для можливості підготуватись до виступу.

Після з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами судом з`ясовано в учасників судового провадження, чи бажають вони доповнити судовий розгляд і чим саме. Клопотань від учасників судового провадження не надійшло, суд постановив протокольну ухвалу про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами і перейшов до судових дебатів.

Прокурор клопотав про перерву в судовому засіданні для підготовки до судових дебатів, судом задоволено клопотання прокурора.

В судовому засіданні 04.11.2025 року прокурор клопотав про перерву в судовому засіданні для надання додаткового часу для підготовки до судових дебатів, судом задоволено клопотання прокурора

Прокурором 05.11.2025 року подано клопотання про виклик свідка ОСОБА_7 у судове засідання. Мотивуючи своє клопотання прокурор послався на те, що під час судового розгляду обвинувального акту допитана обвинувачена, та повідомила нові обставини, які не були предметом попереднього дослідження та можуть істотно вплинути на встановлення обставин справи. Зокрема до матеріалів справи було долучено висновок аналітичного дослідження ГУ ДПС у Закарпатській області, який є одним із доказів сторони обвинувачення. ОСОБА_7 керівник ФГ «Азурит-Агро» володіє відомостями про організацію фінансово-господарської діяльності підприємства, обставинами складання та подання бухгалтерських і податкових документів, що стали предметом аналітичного дослідження, дій головного бухгалтера ОСОБА_6 у процесі ведення обліку та звітності, фактичні дані, що можуть підтвердити або спростувати висновки аналітичного дослідження.

Прокурор клопотання підтримала та просила розглянути заявлене клопотання у даному судовому засіданні.

Захисник та обвинувачена заперечували щодо задоволення даного клопотання про виклик свідка, аргументуючи свої заперечення тим, прокурором порушено процедуру звернення з таким клопотанням, оскільки заявив таке після переходу до стадії судових дебатів. При цьому, зауважили, що у сторони обвинувачення було достатньо часу для надання доказів суду.

Представник потерпілого в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. На адресу суду надіслано заяву з письмовим виступом в судових дебатах.

Вивчивши клопотання прокурора, заслухавши думку учасників судового провадження щодо такого, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Як зазначено вище 07.10.2025 року суд перейшов до стадії судового провадження судові дебати, та оголошено перерву для підготовки до їх проведення за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

У силу ст. 337 КПК України cудовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею, а це, зокрема, з метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 363 КПК України після з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами головуючий у судовому засіданні з`ясовує в учасників судового провадження, чи бажають вони доповнити судовий розгляд і чим саме.

У разі заявлення клопотань про доповнення судового розгляду суд розглядає їх, у зв`язку з чим має право ставити запитання сторонам чи іншим учасникам кримінального провадження (ч. 2 ст. 363 КПК України).

Згідно з приписами ч. 3 ст. 363 КПК України за відсутності клопотань або після вирішення клопотань, якщо вони були подані, суд постановляє ухвалу про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами і переходить до судових дебатів.

Відповідно до ч. 1 ст. 365 КПК України після оголошення судових дебатів закінченими суд надає обвинуваченому останнє слово.

Якщо обвинувачений в останньому слові повідомить про нові обставини, які мають істотне значення для кримінального провадження, суд за своєю ініціативою або за клопотанням учасників судового провадження відновлює з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірку їх доказами, після завершення яких відкриває судові дебати з приводу додатково досліджених обставин і надає останнє слово обвинуваченому (ч. 4 ст. 365 КПК України).

Таким чином, Суд звертає увагу, що системний аналіз наведених вище процесуальних норм Закону дає можливість дійти висновку про те, що як на кінцевому етапі з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами, так і на стадії судових дебатів та останнього слова, учасники кримінального провадження мають право та потенційну можливість повідомити суду обставини, які не були предметом дослідження в межах конкретного кримінального провадження, що несе за собою, як процесуальний наслідок повернення суду на попередню стадію судового процесу, з метою дослідження відповідних обставин.

Судові дебати це самостійна частина судового розгляду, коли учасники судового провадження виступають із промовами, в яких оцінюють обставини, установлені під час кримінального провадження, та досліджені докази, обґрунтовуючи свої висновки з питань, що підлягають вирішенню судом при постановленні судового рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 364 КПК України учасники судового провадження мають право в судових дебатах посилатися лише на ті докази, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо під час судових дебатів виникне потреба подати нові докази, суд відновлює з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами, після закінчення якого знову відкриває судові дебати з приводу додатково досліджених обставин.

Тобто, на переконання суду, за положеннями зазначеної норми закону, учасник судового провадження виступаючи у судових дебатах повинен посилатися лише на ті докази, які були досліджені в судовому засіданні, та якщо під час судових дебатів виникне потреба подати нові докази, суд відновлює з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами, після закінчення якого знову відкриває судові дебати з приводу саме додатково досліджених обставин.

Отже, відновлення з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами можливе, якщо під час судових дебатів виникне потреба подати нові докази.

Як зазначено вище, судові дебати полягають у виступах з промовами учасників судового провадження.

Заявлення на стадії судових дебатів прокурором вищезазначеного клопотання, без виступу прокурора, сторони захисту, інших учасників в судових дебатах, не ґрунтується на положеннях ч.1, ч.5 ст. 364 КПК України.

Водночас Велика Палата ВС звернула увагу на те, що кримінальний процесуальний закон передбачає можливість повернення до вже завершених стадій судового процесу лише для відновлення з`ясування обставин, установлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами. Відповідно до ч.5 ст. 364 та ч.4 ст. 365 КПК суду надано такі повноваження лише як виняток із загального правила у двох випадках: якщо під час судових дебатів виникне потреба подати нові докази або обвинувачений в останньому слові повідомить про нові обставини, які мають істотне значення для кримінального провадження. Нормами цього Кодексу не передбачено права суду після видалення до нарадчої кімнати відновити будь-яку з попередніх стадій провадження з метою уточнення процесуальних позицій сторін (п. 40 постанови ВП ВС від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к).

Відповідно до статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, дотримуючись вимог статті 19 Конституції України, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Зазначене узгоджується із засадою законності, зміст якої розкрито у статті 9 КПК. Відповідно до цієї загальної засади кримінального провадження суд, як і інші органи державної влади, зобов`язаний неухильно додержуватися норм чинного законодавства, зокрема Конституції України і цього Кодексу.

Відповідно до матеріалів провадження встановлено, що суд дотримався вимог ч.6 ст. 22 КПК України, адже сторонам (в тому числі і стороні обвинувачення) було створено та забезпечено усі необхідні умови для реалізації їх процесуальних прав.

Так сторона захисту, як і сторона обвинувачення подала суду всі докази, які вважала за необхідне дослідити в межах даного кримінального провадження, всі надані сторонами докази досліджені в судовому засіданні та долучені до матеріалів кримінального провадження. Кожен учасник провадження володів рівними можливостями висловити свою позицію щодо як окремого доказу, так і їх сукупності загалом.

Так, з клопотання прокурора та матеріалів кримінального провадження вбачається, що до матеріалів справи було долучено висновок аналітичного дослідження ГУ ДПС у Закарпатській області, який є одним із доказів сторони обвинувачення.

Так, оглядом матеріалів справи встановлено що практично всі документи, на які покликається прокурор були досліджені в судовому засіданні.

Згідно досліджених доказів ОСОБА_7 є керівником ФГ «Азурит-Агро. Тобто, стороні обвинувачення, ще під час досудового розслідування було відомо про особу ОСОБА_7 , проте останній не допитувався, як свідок під час досудового розслідування даного кримінального провадження.

При цьому, суд звертає увагу, що стороні обвинувачення було відомо про такий висновок аналітичного дослідження ГУ ДПС у Закарпатській області, такий документ перебував в розпорядженні сторони обвинувачення, і при поданні стороною обвинувачення письмових доказів на підтвердження винуватості обвинуваченої у інкримінованих їй кримінальних правопорушеннях, стороною обвинувачення подано такий документ і досліджено судом, а оцінка такого буде надана в нарадчій кімнаті, як це передбачено законом.

Суд звертає увагу і на те, що розглядаючи кримінальне провадження відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для здійснення сторонами наданих їм прав та свобод у наданні доказів, їх дослідженні та доведеності їх переконливості перед судом, сторона обвинувачення та сторона захисту, як потерпілий користувалися рівними правами в поданні доказів та доведеності їх переконливості перед судом.

Суд наголошує, що вказане кримінальне провадження розглядалося судом протягом дев`яти місяців, а тому на переконання суду у сторін було достатньо часу на стадії з`ясування обставин та перевірки їх доказами для збору в установленому законом порядку та подання до суду доказів, які не були подані як стороною обвинувачення так і стороною захисту і які перебували у їх розпорядженні.

Водночас, на запитання по суті заявленого прокурором клопотання така не змогла пояснити, які саме нові обставини повідомлені обвинуваченою ОСОБА_6 , причини з яких такі не були досліджені до цього часу та на стадії досудового розслідування, при цьому визнала, що всі перелічені прокурором докази містяться в матеріалах кримінального провадження, долучені, як стороною обвинувачення, так і стороною захисту, і твердження про обставини, зазначені в клопотанні, були предметом дослідження таких в судовому розгляді.

З наведеного вбачається, що відсутні підстави вважати, що обвинувачена в при допиті повідомила про нові обставини, які мають істотне значення для кримінального провадження.

При цьому, суд вважає, що при виконанні вимог ст. 290 КПК України свідок ОСОБА_7 стороні захисту не відкривався, дані про нього відсутні і в реєстрі матеріалів кримінального провадження.

У кримінальному процесі джерелами доказів є: показання, речові докази, документи, висновки експертів. Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у справі, та інших обставин, які мають значення, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Допустимість доказів означає правову придатність їх для використання у кримінальному процесі як аргументів у доказуванні, а також, що: фактичні дані як докази одержані уповноваженим на те суб`єктом; фактичні дані одержані у встановленому законом порядку з дотриманням процесуальної форми, яка гарантує захист прав та законних інтересів громадян; фактичні дані та сам процес їх одержання належним чином закріплені та засвідчені; зібрані докази та інші матеріали кримінальної справи загалом дозволяють здійснити перевірку достовірності та законності одержання фактичних даних (Non refert quid notum sit judici, si notum, non sit in firma, judicii - не має значення, що відомо судді, якщо це стало йому відомо не у встановленому Законом порядку). Достатність доказів визначається як наявність у справі такої сукупності зібраних доказів, яка викликає у суб`єкта доказування внутрішню переконаність у достовірному з`ясуванні наявності або відсутності обставин предмету доказування, необхідних для встановлення об`єктивної істини та прийняття правильного рішення у справі.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення вправі мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з ч.1, 2 ст.290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

Згідно ч.12 ст. 290 КПК України, якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень ст.290 КПК України, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази, оскільки це суттєво зменшує їх доказову базу, що, у свою чергу, може негативно вплинути на законність та обґрунтованість ухваленого судом рішення.

Судом встановлено, що свідок про допит якого, в судовому засіданні заявив прокурор, не допитувався на стадії досудового розслідування та сторонам в порядку ст. 290 КПК України такі матеріали не відкривалися. При цьому, об`єктивних обставин, які б перешкоджали допитати вказаного свідка на стадії досудового розслідування, прокурором в судовому засіданні не наведено. Також не наведено обґрунтованих доводів про те, що такий свідок органу досудового розслідування відомим не був.

Прокурор визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта у даному кримінальному провадженні, визначився з об`ємом таких доказів, серед переліку яких відсутній свідок про допит якого вже під час судових дебатів заявляє сторона обвинувачення, фактично намагається зібрати нові докази.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання прокурора про допит нового свідка також.

Крім цього, відповідно до частин третьої та шостої статті 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами. Прокурор зобов`язаний надати доступ до матеріалів, отриманих внаслідок проведення слідчих (розшукових) дій за дорученням суду, учасникам судового провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, та надати їх суду у встановлений строк.

Отже, порядок допиту свідків, які не були допитані під час досудового розслідування, визначений законом і виконується шляхом подання клопотання до суду про судове доручення, а в даному випадку прокурор просить виключно про допит свідка.

Таким чином, оскільки прокурором клопотання про повернення до попередньої стадії судового провадження заявлено з порушення ст. 364 КПК України, враховуючи, що особа, про допит в якості свідка якої порушує питання сторона обвинувачення, на стадії досудового розслідування цього кримінального провадження, в порядку ст.290 КК стороні захисту не відкривався, в порядку статті 333 КПК України прокурор не звертався, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання прокурора та відновлення з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами.

Керуючись ст.ст. 364, 392 КПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_8 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1