Немирівський районний суд Вінницької області
Справа № 148/9/25
Провадження № 1-кп/930/79/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2026 р. Немирівський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Немирів обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000969 від 15.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Молдова, проживаючого за адресою: с. Карієт-Лунга, Чадирського району, Республіки Молдова, громадянина Республіки Молдова у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 )

захисника ОСОБА_6 , -

потерпілого ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Немирівського районного суду Вінницької області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000969 від 15.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Молдова, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина Республіки Молдова у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження відносно ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що 25 липня 2024 року о 15 годині 50 хвилин ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) затриманий в порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України.

27.07.2024 ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області до підозрюваного ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався.

Наявність обґрунтованого обвинувачення ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) у вчиненні тяжких злочинів повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом обшуку від 25.07.2024; протоколами оглядів; протоколами допиту свідка від 25.07.2024; протоколом слідчого експерименту від 23.10.2024, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Санкцією частини 1 статті 114-1 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п?яти до восьми років, санкцією частини 2 статті 194 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Крім того, слід врахувати те, що підозрюваний с громадянином Республіки Молдова, а тому перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також продовжити вчинення кримінального правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 4, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Підставою застосування вказаного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) злочинів, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним в інкримінованому злочині, а саме позбавлення волі; вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи те, що останній намагався приховано перемістити культурні цінності через митний кордон України; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи, що підозрюваний не має місця проживання в Україні, має можливість безперешкодно залишити територію України як громадянин Республіки Молдова.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто, згідно із п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою.

Абзацом 8 ч. 5 ст. 183 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

У даному випадку, відповідно до положень ч. 6 ст. 176 КПК України, враховуючи кваліфікацію злочинів, в якому обвинувачується ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) за ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 194 КК України, застосовується тримання під вартою, а не більш м?які запобіжні заходи. Тому неможливо запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м?яких запобіжних заходів, оскільки їх застосування, відповідно до абз. 8 ч. 5 ст. 183 КПК України, не передбачено під час дії воєнного стану.

З процесуальної точки зору «ризик» розглядається як оціночне кримінальне процесуальне поняття. Виходячи з аналізу ст. 177 КПК «ризик» - це перш за все ймовірність небажаної поведінки.

Також, слід враховувати, що 24 лютого 2022 року указом президента України N?64/2022, у зв?язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який у подальшому продовжений.

В судовому засіданні прокурор, своє клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав та просив суд його задовольнити, проти задоволення клопотання захисника заперечував.

Захисник ОСОБА_6 та його підзахисний ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора в повному обсязі.

Заслухавши учасників справи, ознайомившись з клопотання учасників, приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання, суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України, Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування продовження застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) покладається необхідність запобігання спробам ухилитися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) запобіжного заходу, суд враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності, що обвинувачений не має місця проживання в Україні, має можливість безперешкодно залишити територію України як громадянин Республіки Молдова та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Суд враховує, що ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк десять років.

Разом з тим, прокурором в ході розгляду клопотання наведено низку ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи наведене, а також обставини кримінального правопорушення в якому обвинувачується ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), наслідки в результаті кримінального правопорушення, суд вважає, що ризики в обґрунтування тримання під вартою обвинуваченого не зменшилися, тривають та ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) може ухилятися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а тому вказані ризики виправдовують необхідність продовження ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики не зменшилися та є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним і саме - тримання під вартою може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам, а тому дане клопотання суд вважає обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для визначення обвинуваченому розміру застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 197, 199, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Молдова, проживаючого за адресою: с. Карієт-Лунга, Чадирського району, Республіки Молдова, громадянина Республіки Молдова, дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів тобто до 22 березня 2026 року включно, з утриманням його в СІЗО Вінницької УВП № 1 УДПтС України у Вінницькій області.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя : ОСОБА_1