УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/17301/25

Провадження №1-кс/712/5958/25

22 грудня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_8 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0003560 від 27.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_7 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0003560 від 27.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26.10.2025 у період часу з 17 години 00 хвилин по 23 годину 20 хвилин, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні будинку за адресою: АДРЕСА_1 , під час словесного конфлікту з ОСОБА_9 , з якою спільно проживає однією сім`єю, але не перебуває у шлюбі, реалізуючи свій прямий умисел, направлений на заподіяння їй смерті з мотивів раптово виниклих неприязних відносин, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, з метою позбавлення життя останньої, наніс їй один удар гострим предметом з колюче-ріжучими властивостями, ймовірно ножем, в область живота, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення живота, тобто вчинив діяння, що має ознаки фізичного насильства, як форми домашнього насильства, відповідно до положень Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

В результаті протиправних дій ОСОБА_5 , потерпіла ОСОБА_9 померла на місці.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 1457 від 27.10.2025 виданого ДСУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» причиною смерті ОСОБА_9 є гостра крововтрата, ушкодження печінки, проникаюче ножове поранення живота.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяні смерті іншій людині.

27.10.2025 ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

27.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненнікримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

29.10.2025 ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25.12.2025, включно без визначення розміру застави.

17.12.2025 постановою керівника Черкаської окружної прокуратури строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 27.01.2026.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується:

-документом електронним рапортом № 94424 від 26.10.2025;

-документомпротоколомоглядумісця події за адресою: АДРЕСА_1 від 27.10.2025;

-документом протоколом огляду трупа за адресою: АДРЕСА_2 від 27.10.2025;

-документом лікарським свідоцтвом про смерть №1457;

-показаннями свідка ОСОБА_10 від 27.10.2025;

-показаннями свідка ОСОБА_11 від 27.10.2025;

-показаннями свідка ОСОБА_11 від 27.10.2025;

-показаннями свідка ОСОБА_12 від 27.10.2025;

-показаннями свідка ОСОБА_13 від 27.10.2025;

-показаннями свідка ОСОБА_14 від 27.10.2025;

-показаннями свідка ОСОБА_15 від 27.10.2025;

-документом протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 27.10.2025;

-документом висновком експерта №02-01/846 від 27.10.2025;

-документом повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 27.10.2025;

-речовими доказами;

-іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.

ОСОБА_5 ,підозрюється у вчиненні злочину спрямованого проти життя особи, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семидо п`ятнадцяти років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме високий ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. Також, ОСОБА_5 перешкоджати проведенню досудового розслідуванняу кримінальному провадженні іншим чином, у тому числі шляхом спотворення чи знищення речових доказів, незаконно впливати на свідків.

Враховуючи, що підозрюваний, підозрюється у вчиненнізлочину, який посягає на життя особи,за який передбачена міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а також те, що в кримінальному провадженні проведені не всі необхідні слідчі (розшукові) діїє підстави вважати, що ОСОБА_5 знищити, сховати або спотворити будь-яку інформацію про обставини вчинення кримінального правопорушення, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слід відмітити, що узагальнююче визначення поняття «обґрунтованість підозри» у вчиненні особою кримінального правопорушення сформульовано у правових позиціях ЄСПЛ. Зокрема, у рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 ЄСПЛ зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.

Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. При цьому така підозра не може ґрунтуватися лише на тому, що особа вчинила в минулому правопорушення, навіть аналогічне. Таким чином, підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

З огляду на зазначене та з урахуванням практики ЄСПЛ, в цьому випадку обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 зібраними доказами в кримінальному провадженні, що перераховані вище. Таким чином, на даний час ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальногоправопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Підстави, ризики та обставини, які існують при обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так ОСОБА_5 у вчиненні злочину, проти життя та здоров`я особи, а саме у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавленням волі, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також реальної можливості бути засудженим до позбавлення волі на певний строк, ОСОБА_5 може залишити місце свого проживання, таким чином переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Окремої уваги заслуговує той факт, що ОСОБА_5 не зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуючись від органів досудового розслідування та суду.

Разом з тим, даний ризик слід оцінити в контексті міцності соціальних зв`язків, які є в підозрюваного. На даний момент та на момент вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 є особою, яка офіційно не працевлаштована, не має офіційного джерела доходів, е навчається, за місцем реєстрації характеризується негативно, є особою, яка зловживає алкогольними напоями. Крім того, підозрюваний не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, адже їх вилучили з сім`ї.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

При оцінці переховування від правосуддя може братися до уваги поряд з іншими обставинами і загроза відносно суворого покарання. У параграфі рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» № 31315/96 від 25.04.2000 Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських суддів, які, у свою чергу, прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що підозрюваному загрожувало відносно суворе покарання;

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК Українизнищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Даний ризик обґрунтовується тим, що подія кримінального правопорушення відбулася за місцем спільного проживання підозрюваного та потерпілої. На даний час встановлюються всі обставини події, а тому може виникнути необхідність у повторному проведенні огляду місця події, а ОСОБА_5 перебуваючи на волі може знищити, приховати чи спотворити докази у кримінальному провадженні.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків та потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні, а саме приймаючи до уваги те, що ОСОБА_16 , вручено клопотання про продовження застосованого запобіжного заходу та в додатках до клопотання наявні протоколи допитів свідків, де зазначено повні анкетні відомості із зазначенням адрес проживання учасників, контактних номерів телефонів, володіючи інформацією щодо контактних даних очевидців події, ОСОБА_5 може вжити заходів щодо впливу на свідків, шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності.

Свідками у кримінальному провадженні є особи, які проживають в одному населеному пункті з потерпілим, а тому є вагомі підстави вважати, що на них буде чинитися тиск з боку підозрюваного.

Поряд із цим необхідно враховувати фактор страху людини перед іншою людиною, яка спроможна застосувати фізичне насильство. Будь-яка особа, має бути захищена та з усвідомленням своєї невразливості, відсутністю страху перед підозрюваним, надати показання суду. У даному випадку забезпечення безпеки свідків, унеможливлення на них незаконного впливу з боку підозрюваного є основним завданням на даній стадії досудового розслідування.

Свідки допитані у кримінальному провадженні, однак в подальшому при розгляді справи судом, суд не може на них посилатись, оскільки досліджує їх показання безпосередньо в суді. Тобто вказаний ризик продовжує існувати до моменту допиту вказаних свідків на стадії судового розгляду.

Крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України слід оцінити в сукупності всі обставини, а саме передбачені п. 4 ч. 1 ст. 178 КПК України міцність соціальних зв`язківпідозрюваного та те, що згідно п. 6 ч. 1 ст. 178 КПК України останній має репутацію підозрюваного, який підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до кримінальних правопорушень протижиття та здоров`я особи та особливо тяжких злочинів.

При цьому слідство, враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутої підозри, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від слідства, а в подальшому суду, незаконно впливати свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому не вбачається ґрунтовних підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, як таких, що недостатні для запобіганню ризиків, виконанню підозрюваним процесуальних обов`язків, та забезпечить належну поведінку під час проведення досудового розслідування, а в подальшому розгляду справи і запобіганню уникнення правосуддя.

В контексті ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, про те таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі на стільки, що його неможливо відвернути, не застосувавши до особи запобіжний захід. При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 ЄСПЛ вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, ЄСПЛ підкреслив також, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні особливої категорії злочинів».

У відповідності до частин 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженніщодо злочину, який спричинив загибель людини.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили задовольнити.

Підозрюваний не заперечував по суті клопотання.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив обрати менш суворий запобіжний захід.

Дослідивши матеріали, заслухавшидумку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення за наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується: документом електронним рапортом № 94424 від 26.10.2025; документом протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 27.10.2025; документом протоколом огляду трупа за адресою: АДРЕСА_2 від 27.10.2025; документом лікарським свідоцтвом про смерть №1457; показаннями свідків; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 27.10.2025; висновком експерта №02-01/846 від 27.10.2025; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 27.10.2025;

27.10.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

27.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

29.10.2025 ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25.12.2025, включно без визначення розміру застави.

17.12.2025 постановою керівника Черкаської окружної прокуратури строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 27.01.2026.

Обсяг наданих слідчим матеріалів відповідає вказаному стандарту доведення обґрунтованості підозри.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ризик незаконного впливу на свідків.

Про існування таких ризиків свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я особи, один з яких є особливо тяжким, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді реального позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ризик незаконного впливу на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також при визначенні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК).

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у забезпеченні розслідування злочину проти волі, честі та гідності особи, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011.

З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ступінь суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння, враховуючи зміст ризиків, на запобігання якого необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваного, тому слідчий суддя доходить висновку, що менш суворий запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Визначаючи, що вказаний вид запобіжного заходу буде виправданим на даному етапі розслідування заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, суд враховує, що дії та поведінка підозрюваного, як вони зазначені у повідомленні про підозру, в контексті обставин життєдіяльності підозрюваного свідчить про недостатність застосування до підозрюваного менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останнього.

За таких обставин, враховуючи наведений слідчим та прокурором перелік слідчих та інших процесуальних дій, строк тримання під вартою ОСОБА_5 необхідно продовжитина строк досудового розслідування, тобто до 27.01.2026 року.

Керуючись ст. ст. 132, 176 178, 183-184, 194, 196-199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березняки Черкаського району Черкаської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.01.2026, без визначенням розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, його захиснику та прокурору, а також направити для відома та виконання керівнику установи, в якій утримується підозрюваний.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу.

Слідчий суддя ОСОБА_17

Дата проголошення повного тексту ухвали 23 грудня 2025 року