провадження №: 1-кс/752/9434/25
У Х В А Л А

11.12.2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

представників власника майна АТ «Завод «Маяк» - ОСОБА_4 ,

заявника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_5 , яка діє в інтересах Міністерства юстиції України у кримінальному провадженні №0000184, відомості щодо якого внесені 17.09.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.3 ст. 191 КК України, про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді перебуває вищезазначене клопотання, яке подано ОСОБА_5 , яка діє в інтересах Міністерства юстиції України, в якому просить скасувати арешт частки Акціонерного товариства «Завод «Маяк», у розмірі 35,01% статного капіталу ТОВ «Маяк-Вестдом» (), накладений відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 03.04.2019 у справі №11-сс/824/1379/2019.

В якості обґрунтування поданого клопотання зазначила про те, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (далі - Відділ) перебуває зведене виконавче провадження № 56260526 про стягнення з Акціонерного товариства «Завод «Маяк» боргів на користь держави, юридичних та фізичних осіб. Оскільки коштів на рахунках боржника не достатньо для погашення заборгованості, державним виконавцем вчинялись дії щодо звернення стягнення на майно боржника.

Разом з цим, зазначений арешт значно ускладнює проведення реалізації частки боржника у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «МАЯК-ВЕСТДОМ» та порушує права громадян, закріплені статтею 43 Конституції України.

При цьому, станом на 05.11.2025 до складу зведеного виконавчого провадження №56260526 входять виконавчі провадження на суму 22 288 377,94 грн про стягнення боргів, пов`язаних із трудовими правовідносинами, на користь фізичних осіб, державним виконавцем встановлено відсутність коштів на рахунках боржника, достатніх для задоволення вимог стягувачів, проведено реалізацію майна, що не задіяне у виробництві, також у зв`язку з тим, що боржником самостійно запропоновано звернути стягнення на його частку у розмірі 35,01% (44 032 343,85 грн.) статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «МАЯК-ВЕСТДОМ» () та з метою недопущення порушення прав стягувачів - фізичних осіб, визначених статтею 43 Конституції України, керуючись статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України.

Вислухавши обґрунтування заявника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах Міністерства юстиції України, яка підтримала викладені вимоги у поданому клопотанні та просила скасувати арешт з вказаного майна, вказуючи на необхідність погашення боргу по заробітній платі.

При цьому, прокурор та представник власника майна АТ «Завод «Маяк» - ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна, зазначивши про те, що виконавча служба не є стороною у кримінальному провадженні, а також про відсутність підстав для скасування арешту з вказаного майна.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з цим, державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції Країни ОСОБА_5 не відноситься до осіб, які мають процесуальне право заявляти клопотання про скасування арешту майна у відповідності до вимог вищевказаної ч. 1 ст. 174 КПК України.

Зокрема, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України), який застосовуються на підставі ухвали слідчого судді місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ст. 132 КПК України).

Зі змісту положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із матеріалів клопотання та доданих до нього документів, що ухвалою Київського апеляційного суду від 03.04.2019 у справі №11-сс/824/1379/2019 накладено арешт на майно, а саме на нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, пр. Степана Бандери, 8, корпус 2, яка належить ПАТ «Завод «Маяк», на підставі наказу Фонду державного майна України №40-АТ від 12.05.1996 року, нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, пр. Степана Бандери, 8, корпус 6, яка ТОВ «Маяк-Вестдом», згідно витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно та часту в статутному капіталі ТОВ «Маяк-Вестдом», яка належить ПАТ «Завод «Маяк», згідно витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно, нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, пр. Степана Бандери, 8, корпус 16-а, загальною площею 7 418,7, яка належить ТОВ «завод «Маяк», на підставі наказу Фонду державного майна України №40-АТ від 12.05.1996 року, із забороною відчуження майна, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Отже, колегія суддів, накладаючи арешт, виходили з того, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та відповідає ознакам речових доказів, а також на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власників майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положеннями частини 1 стаття 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Таким чином, особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з цим, в судовому засіданні заявником ОСОБА_5 не доведено, а матеріалами клопотання про скасування арешту майна не підтверджено того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі Київського апеляційного суду від 03.04.2019 у справі №11-сс/824/1379/2019.

При цьому, необхідність погашення заборгованості, пов`язаної із трудовими правовідносинами не є безумовною підставою для скасування арешту майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 , яка діє в інтересах Міністерства юстиції України у кримінальному провадженні №0000184, відомості щодо якого внесені 17.09.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 191 КК України, про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1