Провадження №1-кп/359/885/2025
У Х В А Л А

за наслідками проведення підготовчого провадження

24 жовтня 2025 року м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

за наслідками проведення підготовчого судового засідання у відкритому судовому засіданні з технічною фіксацією в кримінальному провадженні №0001466, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.07.2025 року, що надійшло до суду з обвинувальним актом, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вороньків Бориспільського району Київської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 на посаді заступника командира батареї безпілотних авіаційних комплексів з психологічної підтримки персоналу дивізіону артилерійської розвідки, старшого лейтенанта, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

по обвинуваченню у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 та ч. 1 ст. 309 КК України, -

розглянувши заявлені клопотання, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 щодо вчинення ним зазначених кримінальних правопорушень.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні вважав за можливе призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акта немає, і провадження підсудне цьому суду. Окрім цього, підтримав подане 21.10.2025 клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки перебуваючи на волі обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, тобто існує реальний ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, також обвинувачений може незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки кримінальне провадження перебуває на стадії підготовчого судового розгляду, а тому, може виникнути необхідність в додатковому допиті потерпілих, свідків та проведенні інших додаткових слідчих (процесуальних) дій. Крім того обвинувачений ОСОБА_4 протягом тривалого часу знайомий зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у зв`язку з чим, з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення та зміни показів останніми, обвинувачений ОСОБА_4 може здійснювати незаконний вплив на них, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_13 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечували проти призначення справи до судового розгляду. Проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу не заперечували.

Під час судового засідання потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_6 просили прийняти до матеріалів кримінального провадження для спільного розгляду їх цивільні позови до обвинуваченого про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Прокурор, обвинувачений та його захисник не заперечували щодо прийняття до спільного розгляду з обвинувальним актом цивільних позовів.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дійшов до наступних висновків.

Так, дане кримінальне провадження відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України підсудне Бориспільському міськрайонному суду Київської області.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України або зупинення провадження, не має.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Розгляд вказаного кримінального провадження необхідно здійснювати одноособово у відкритому судовому засіданні, оскільки обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

При цьому, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Згідно вимог ч. 2 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один із них заявив клопотання про такий розгляд.

Обвинуваченим ОСОБА_4 клопотань щодо здійснення розгляду кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів не заявлено.

Тому розгляд вказаного кримінального провадження необхідно проводити головуючим суддею одноособово.

Коло осіб, що беруть участь у судовому засіданні, на даній стадії є наступним: прокурор, обвинувачений та його захисник, потерпілі.

Щодо клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст. 177 КПК України).

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З урахуванням наведених норм, в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Востаннє, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 22.09.2025 року продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 до 26.10.2025 року.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Продовжуючи відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», при вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою судам належить враховувати тяжкість покарання, що загрожує їм, та наявність або відсутність у них постійного місця проживання тощо.

Встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні проступку та особливо тяжкого злочину. Враховуючи дану обставину, під тяжкістю покарання яке загрожує обвинувачуваному, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, він може переховуватись від судового слідства, незаконно впливати на свідків та потерпілих, у зв`язку з чим на досудовому розслідуванні йому й було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною, яка підтримує державне обвинувачення, суд приходить до переконання, що ступінь ризиків, які були встановлені судом, не змінилися. Під впливом тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_4 , він дійсно може переховуватися від суду, впливати на свідків та потерпілих.

Отже, відсутність запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише сприятиме уникненню обвинуваченим явки до суду під загрозою можливого покарання. З цього приводу, суд вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу може призвести до продовження ним здійснення злочинів.

Тому, враховуючи, що запобігання наведених ризиків становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні правопорядку та відправлення кримінального судочинства, цей інтерес має превалююче значення над принципом поваги до свободи особистості та виправдовує продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому даний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід з урахуванням його тривалості на даний час не виходить за межі розумного строку, відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченого від суду, впливу на свідків та потерпілих, ризики щодо цього є дійсними та триваючими.

Тому суд дійшов до переконання, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Крім того, враховуючи положення ст. 61, 62, 128 КПК України, суд прийшов до висновку, що клопотання потерпілих підлягає задоволенню, оскільки цивільні позови подано до початку судового розгляду у кримінальному провадженні.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.314-316, 331, 376 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Закінчити підготовче судове засідання в даному кримінальному провадженні.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження №0001466, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.07.2025 року, на 14.30 год. 17.11.2025 року.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні, за участю прокурора, обвинуваченого, його захисника, повідомити про час та місце судового розгляду потерпілих.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.

Термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 становить до 24.00 год. 23.12.2025 року.

Цивільний позов потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 прийняти до спільного з кримінальним провадженням розгляду.

Визнати потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_4 цивільним відповідачем, його захисника адвоката ОСОБА_5 представником цивільного відповідача.

Вручити копію позовних заяв відповідачу, його представнику, надати пам`ятку про права та обов`язки цивільного позивача та відповідача, представника відповідача.

Ухвала суду про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з моменту проголошення ухвали суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області або безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду в іншій частині оскарженню не підлягає.

Оголошення повного тексту ухвали суду здійснено 24.10.2025 року.

Суддя: ОСОБА_1