н/п 1-кс/953/6807/25
"13" жовтня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
В обґрунтування поданої скарги зазначає, що оскаржувану постанову вона отирала 06.03.2025р.
Вказане свідчить, що ОСОБА_5 перекрили усі дихальні шляхи та сталося штучне удушення. Проте слідчим протокол патолого-анатомічного дослідження №556 не досліджений та належним чином не оцінений, що є підставою для скасування постанови.
У скарзі ОСОБА_5 просила провести розгляд за її відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши надані суду матеріали вважає, що скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, заявник під час досудового провадження має право оскаржити рішення слідчого про закриття кримінального провадження.
Під закриттям кримінального провадження розуміють таке закінчення досудового розслідування, яке відбувається за наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, або за наявності підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності.
За ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Відомості до ЄРДР внесенні за заявою ОСОБА_3 за фактом умисного вбивства її чоловіка ОСОБА_5
Оскаржувана постанова направлена ОСОБА_3 03.10.2025р., що підтверджується супровідним листом та поштовим конвертом.
Зі скаргою ОСОБА_3 звернулась у суд 09.10.2025р., отже в строки передбачені ч.1 ст. 304 КПК України.
Згідно ст. 110 КПК України постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звертається з відповідною заявою та відповіді на поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.
Відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 26.07.2019 № 12- 17/233A/19 причиною смерті ОСОБА_6 виявився: «Гострий мегакаріобластичний лейкоз (гемобластоз), який ускладнився гострим розладом кровообігу, про це свідчить наступне: гостре порушення гемодінаміки в мікроциркуляції легенів, набряк легенів з дистелектазами та спазмом бронхів, гострі циркуляторні розлади в головному мозку з набряком та ділянками набухання тканини головного мозку. Смерть Котиш I В настала 08.06.2019 в 14.40 годин в стаціонарі КНП «МКЛНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР.
Яких-небудь тілесних ушкоджень, окрім слідів операційного втручання і слідів медичних маніпуляцій не встановлено. В тканині головного мозку, шлунку, кишечнику із вмістом, печінці із жовчним міхуром та нирці - барбітурати, морфін, кодеїн, діонін, параверін, промедол, стрихнін, атропін, гіосциамін, скополамін, кокаїн, пахікарпін, кофеїн, димедрол, ефедрон, ефедрин, опій, похідні піразолону, 1,4-бенздіазепину та фенотіазіну не виявлені; в тканині шлунку похідні фенотіазіну не виявлені.».
Відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи від 02.11.2020 № 08-271/2019 (супровідний лист ХОБСМЕ від 22.12.2020 № 08-11/271/19):
В подальшому у процесі динамічного спостереження з 10.30 до 15.30 06.06.2019 стан хворого погіршився за рахунок наростання явищ кишкової непрохідності з вираженим больовим синдромом, що у свою чергу зумовлювало нестабільність гемодинамічних показників. Станом на 15.30 у хворого зафіксовані клінічні ознаки кишкової непрохідності у грижовому мішку. Не зважаючи на наявність обтяженого анамнезу (важка хронічна серцево-судинна патологія у вигляді ішемічної хвороби серця, гіпертонічної хвороби, порушення мозкового кровообігу), за життєвими показами, хворому запропоновано проведення оперативного лікування, на що він надав свою згоду. Так, 06.06.2019 15.30-17.00 виконано операцію: грижосічення за Цеге-Мантейфелем з алопластикою. За даними ультразвукового дослідження органів черевної порожнині від 06.06.2019 виявлені ознаки непрохідності з боку пахової грижі справа. При рентгеноскопії органів грудної клітини виявлено аортокардіосклероз. У післяопераційному періоді стан хворого відповідав обсягу проведеного оперативного втручання, без ускладнень.
08.06.2019 об 10.00 у хворого виникли клінічні ознаки внутрішньочеревної кровотечі, анемія (гемоглобін 84 г/л), що було абсолютною підставою для проведення другого оперативного втручання, яке й було виконано 08.06.2019 у період з 10.50 до 12.00: лапаротомія, зупинка кровотечі, інтубація тонкого кишечника, санація та дренування черевної порожнини. При видаленні елементів насіннєвого канатика, яєчкової артерії виявлено ділянку судинної мальформації (патологічні змінені будови судинної стінки) с розривом останньої, що і було джерелом кровотечі. 08.06.2019 12.10 у хворого зафіксовано агональний стан, який був обумовлений синдромом поліорганної недостатності. При своєчасно проведених реанімаційних заходах не отримано позитивного ефекту. ІНФОРМАЦІЯ_1 об 14.40 настала смерть хворого.
Причиною смерті ОСОБА_6 явилася серцево-легенева недостатність, яка розвилася внаслідок загострення хронічного важкого захворювання серцево-судинної системи (ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба). Це підтверджується макро- та мікроскопічними даними, що вказані у дослідницькій частині «Висновку експерта» № 12-17/233-А/19 судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_5 та при дослідженні гістологічних препаратів, а саме наявністю венозного повнокров?я внутрішніх органів, набряку головного мозку та легень, морфологічних ознак хворобливо змінених судин та серця у вигляді постінфарктного кардіосклерозу, атеросклерозу аорти та судин головного мозку, гіпертрофії міокарду, а також артеріолонефросклероз, кістовидні порожнин в речовині головного мозку (постінсультні зміни).
Слід зазначити, що загострення серцево-судинної патології у ОСОБА_5 виникало поетапно й проявлялося у нестабільності гемодинамічних показників. Спочатку на тлі зростання явищ кишкової непрохідності і больового синдрому, а потім на тлі ускладнення, що розвилося у ранньому післяопераційному періоді - самостійного спонтанного розриву мальформації - хворобливо зміненої судини яєчка, яке супроводжувалося внутрішньочеревною кровотечею та ДВЗ-синдромом.
Діагнози «невправима правостороння пахово-мошонкова грижа, розрив мальформації судин яєчка, внутрішньочеревна кровотеча» хворому ОСОБА_7 в умовах КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім.проф. О.І. Мєщанінова» ХМР, були встановлені вірно.
Обстеження хворого ОСОБА_8 перед проведенням операції -грижосічення правосторонньої пахово-мошонкової грижі проведено достатньому обсязі. Виникнення ускладнення у післяопераційний період у вигляді кровотечі, що підтверджується клінічними аналізами крові в динаміці, не пов?язане з неповнотою обстеження, а викликане самостійним розривом патологічно зміненої судини яєчка.
Тактика лікування хворого ОСОБА_8 у стаціонарі була адекватною, науково обґрунтованою та відповідала встановленим діагнозам, клінічній симптоматиці, діючим «Протоколам надання медичної допомоги зі спеціальності «Хірургія», затвердженим наказом МОЗ України від 02.04.2010 № 297, «Оновленим рекомендаціям щодо лікування гриж», редакція «Українського медичного журналу» від 09.01.2017».
На всіх етапах лікування, при виникненні ускладнень хворому ОСОБА_7 була надана адекватна та своєчасна медична допомога.
Спадково виявлений гемобластоз, що мав місце у ОСОБА_5 , є самостійним онкологічним захворюванням крові, яке не могло розвитися внаслідок переливання крові.
В безпосередньому причинному зв?язку з настанням смерті ОСОБА_5 знаходяться характер та тяжкість захворювання з боку серцево-судинної системи та ускладнення його перебігу. Ускладнення, що виникли у післяопераційному періоді (кровотеча із хворобливо зміненої судини яєчка) та наявність гемобластозу, явилися несприятливими факторами, що негативним чином впливали на перебіг основної хронічної серцево-судинної патології та обтяжували стан хворого.
Надання медичної допомоги медичними працівниками КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім.проф. О.І. Мєщанінова» ХМР ОСОБА_7 , відношення до погіршення стану хворого та настання його смерті, не має.
Анестезіологічний посібник, інтенсивна терапія, реанімаційні заходи хворому ОСОБА_7 проводилися правильно, кваліфіковано та своєчасно.
Внаслідок чого ОСОБА_4 прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. 9 ч. 1 ст. 284 КПК України.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо існує нескасована постанова слідчого, дізнавача, прокурора про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9 цієї частини, у кримінальному провадженні щодо того самого діяння, що розслідувалося з дотриманням вимог щодо підслідності.
Оскаржувана постанова слідчого про закриття кримінального провадження відповідає вимогам ст. 110 КПК України вимогам, містить посилання на зміст обставин, які є підставами для її прийняття та мотивів її прийняття, належним чином обґрунтована.
Підстави закриття кримінального відповідають вимогам закону.
Щодо посилання ОСОБА_3 на протокол патолого-анатомічного дослідження №556, слідчий суддя зазначає наступне.
В протоколі патолого-анатомічного дослідження №556 зазначено, що через ніс, у просвіт стравоходу та порожнину шлунку, у просвіт тонкого кишечника вставлена ??дренажна трубка.
При проведенні експертизи від 26.07.2019 № 12- 17/233A/19 та експертизи від 02.11.2020 № 08-271/2019, експертами був досліджений та врахований при наданні висновків, в тому числі і протокол патолого-анатомічного дослідження №556.
Отже, слідчим ОСОБА_4 прийняте рішення, яке відповідає вимогами п. 9 ч. 1 ст. 284 КПК України, а саме закрите кримінальне провадження, оскільки існує нескасована постанова слідчого про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9 цієї частини, у кримінальному провадженні щодо того самого діяння, що розслідувалося з дотриманням вимог щодо підслідності та підстави для скасування постанови від 31.07.2025р., слідчий суддя не вбачає.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 303, 304, 305 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1