Ружинський районний суд Житомирської області
Справа № 291/1376/25
Ружинський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
Іменем України
20 листопада 2025 року
Слідчий суддя Ружинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
Слідчий ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Володілець майна ОСОБА_7 надіслав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечує.
Користувач майна ОСОБА_8 надіслав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечує.
При цьому, здійснити виклик власника майна та представника власника майна у судове засідання не видалось можливим, оскільки до клопотання не долучено їх актуальних контактних даних.
Враховуючи, що неявка власників майна у судове засідання не є перешкодою для розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважав за можливе розглянути клопотання у його відсутність, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, роз`яснивши, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась на підставі частини 4 статті 107 КПК.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 ВАЗ 210934-20 д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору, який належить ОСОБА_5 Вінницька область Козятинський район с. Журбинці.
Постановою слідчого від 20.11.2025р. транспортні засоби, на які слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
Частиною третьою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином майно, на яке Слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, передбаченим частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки є достатньо підстав вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що є підставою для накладення на нього арешту з метою його збереження.
Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя, зважаючи на зміст частин першої та другої статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, виходить з того, що Слідчий довів необхідність арешту майна, а також те, що існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, існує правова підстава для арешту майна, майно може бути використаним як доказ у кримінальному провадженні, обмеження права власності на майно буде розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження та не матиме значних негативних наслідків для третіх осіб.
Зважаючи на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
При цьому, власники майна не позбавлені у подальшому права на звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПК.
Керуючись статтями 98, 167, 170-173, 309 Кримінального процесуального кодексу України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , задовольнити.
Накласти арешт на легковий автомобіль марки ВАЗ 210934-20, державний номерний знак НОМЕР_1 , сірого кольору, який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 належить ОСОБА_5 Вінницька область, Козятинський район. с. Журбинці та який перебуває у володінні ОСОБА_7 , із позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним транспортним засобом до скасування арешту у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку.
Виконання ухвали, в тому числі забезпечення зберігання арештованого майна, покласти на старшого слідчого СВ ВП № 2 Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , зобов`язати останнього письмово проінформувати про її виконання заінтересованих осіб.
Копію ухвали видати слідчому, прокурору у даному кримінальному провадженні, надіслати власникам майна, підозрюваному.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала виконується негайно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_9