Єдиний унікальний номер 341/1782/25
Номер провадження 1-кс/341/429/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року місто Галич

Слідчий суддя Галицького районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

дізнавачки ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали скарги ОСОБА_4 на бездіяльність органу дізнання відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області щодо невжиття заходів безпеки.

установив

20.10.2025 на адресу суду через електронний кабінет надійшла скарга ОСОБА_4 , в якій він просить зобов`язати дізнавачів у кримінальному провадженні 0000087 винести постанову.

В обгрунтування скарги зазначено, що у межах кримінального провадження 0000087 за ч. 1 ст. 129 КК України, ОСОБА_4 навів факти, які свідчать про необхідність застосування заходів безпеки стосовно нього, оскільки хуліган ОСОБА_5 з 2024 року постійно погрожує вбивством, фізичною розправою і напав на сина скаржника ОСОБА_4 .

Скарга містить згоду на отримання судових повісток через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

У скарзі представником зазначено адвоката ОСОБА_6 .

Судове засідання з розгляду скарги призначено на 22.10.2025.

До електронного кабінету скаржника та вказаного представника надіслано повістки.

Адвокат у телефонному режимі повідомив, що жодних правовідносин із скаржником не має, договорів з ним не укладав. А вказана особа по всій Україні надсилає багато скарг, де безпідставно вказує адвоката своїм представником.

Крім того, про час і місце судового засідання була повідомлена за вказаним у скарзі номером телефону особа жіночої статі, яка вказала, що повідомить ОСОБА_4 .

У судове засідання прибула дізнавач.

Скаржник у судове засідання не прибув, жодних заяв чи клопотань до суду не подавав.

Дізнавач у судовому засіданні повідомила та пояснила наступне.

ОСОБА_4 з мамою проживають у місті Львові. Їхніми сусідами є сім`я Наконечних. За вказаною у скарзі адресою в місті Галичі Копитко не проживають. У провадженні дійсно перебувало кримінальне провадження, зареєстроване за ухвалою слідчого судді, яке зараз перебуває на стадії передачі за підслідністю до міста Львова. Від матері ОСОБА_4 надійшов лист, у якому вона повідомляє про помилковість надсилання документів до міста Галича, оскільки проживає у Львові, де є Галицький районний суд. Водночас, дізнавач повідомила, що у межах кримінального провадження ОСОБА_4 із заявами про застосування заходів безпеки не звертався.

Заслухавши пояснення дізнавачки, оцінивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Зі змісту скарги та пояснень дізнавачки слідчий суддя дійшов висновку про те, що скарга подана мамою ОСОБА_4 через його електронний кабінет. Безпідставно вказавши адресу місця проживання у місті Галичі, дані адвоката як представника.

Так само, з огляду на те, що події відносин між Копитко та Наконечним мають місце у місті Львові, розслідування цих подій не належить до підслідності органу дізнання відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області.

Розгляд скарг на стадії досудового розслідування належить до територіальної підсудності місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на встановлені обставини, слідчий суддя мав усі підстави для повернення скарги без призначення її до розгляду, проте з метою недопущення перешкоджання у доступі до правосуддя, зважаючи на неправдиві дані скарги, її непослідовний і нелогічний виклад, слідчий суддя все ж призначив таку до розгляду в судовому засіданні.

Як зазначалось, повідомлений належним чином про час і місце розгляду скарги ОСОБА_4 у судове засідання не прибув, заяв чи клопотань не подавав.

Вирішуючи питання про можливість розгляду скарги ОСОБА_4 без його участі, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до змісту статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Своєю чергою у частині третій статті 306 КПК України імперативно визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, розгляд поданої у порядку статті 303 КПК України скарги по суті слідчий суддя може здійснити за обов`язкової участі скаржника (його захисника) у межах 72 годин після надходження такої скарги.

Згідно з частиною другою статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Аналіз змісту статей 306, 307 КПК України дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями прийняти одне з передбачених у ч. 2 статті 307 КПК України рішень лише за результатами розгляду скарги по суті. При цьому такий розгляд можливий виключно за обов`язкової участі скаржника (його захисника).

Поведінка ОСОБА_4 та установлені дані щодо обставин кримінального провадження свідчать про те, що скаржник не проживає у місті Галичі і в судове засідання не мав наміру прибувати, брати участь у розгляді його ж скарги, що позбавляє слідчого суддю можливості дотриматись вимог частини третьої статті 306 КПК України і розглянути відповідну скаргу по суті.

В ухвалі Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 зазначено, що якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно.

Крім того, в ухвалі Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 висловлено позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989). Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

У своїх Узагальненнях «про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ висловив наступну позицію.

У разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду.

Такий підхід суду відповідає вимогам ч. 3 ст. 306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Цієї позиції дотримуються і в своїй практиці апеляційні суди.

Отже, у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Підсумовуючи викладене, зважаючи на відсутність можливості розглянути скаргу ОСОБА_4 по суті через небажання останнього прибувати у судове засідання, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернути таку скаргу особі без розгляду.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі про її право повторно звернутися з такою скаргою до суду за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність органу дізнання відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_7