ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/9179/25
Провадження № 1?кс/991/9261/25
У Х В А Л А

02 жовтня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Скайлум Актив» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в:

08.09.2025 до Вищого антикорупційного суду в порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Скайлум Актив» (далі - ТОВ «Скайлум Актив») ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення.

На підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 08.09.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Обґрунтування скарги

Зі змісту скарги слідує, що 29.08.2025 ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Скайлум Актив», звернувся до НАБ України із заявою про вчинення прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 та детективом Бюро економічної безпеки (далі - БЕБ) ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 368 КК України.

Втім, усупереч вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відображені у заяві ОСОБА_3 відомості не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), а йому не повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витягу з відповідного реєстру.

З урахуванням наведеного, адвокат ОСОБА_3 у скарзі прохав постановити ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу НАБ України виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України.

Позиції учасників справи

Заявник ОСОБА_3 будучи належно повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не прибув.

Водночас заявник подав заяву та прохав здійснити розгляд скарги у його відсутність.

Представник НАБ України, будучи належно повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не прибув, причин неявки не повідомив. Направив на адресу суду письмові заперечення проти задоволення скарги, в яких наполягав на необґрунтованості вимог заявника та прохав розглянути справу у його відсутність.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність представник НАБ України.

Мотиви слідчого судді

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги представника ТОВ «Скайлум Актив» ОСОБА_3 слід відмовити з огляду на таке.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь?якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально?протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь?які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь?якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Обставини справи

08.09.2025 представник ТОВ «Скайлум Актив» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи НАБ України, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, викладених у його заяві.

Зі змісту заяви про кримінальне правопорушення слідує, що в межах кримінального правопорушення № 0000014 прокурором ОСОБА_6 протягом 2024-2025 років тричі проводились обшуки на підставі ухвал слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва за місцем діяльності АЗС, зокрема за адресами: м. Київ, проспект Героїв Набута, буд. 19а; м. Київ, проспект Петра Григоренка, буд. 40Б; м. Київ, вул. Тепловозна, буд. 22А.

Так, за результатами обшуку тимчасово вилучене майно, а саме декілька тонн пального (бензин, дизель), володільцем якого виступало ТОВ «Скайлум Актив», викачано у бензовоз, що належав невідомому суб`єкту господарювання та було вивезене у невідомому напрямку.

У подальшому на вказане майно ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва (справи № 761/5032/24, № 761/5031/24, № 761/350/24, № 761/13874/24, № 761/13875/24, № 761/13880/24, № 761/26974/24, № 761/26976/24, № 761/26977/24) було накладено арешт.

Водночас після скасування накладеного арешту на майно (ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.06.2025, справа № 761/20586/25),детектив Головного підрозділу детективів БЕБ ОСОБА_5 , вчасно не повернув вилучений скраплений газ власнику та ухилявся від своєчасного рішення суду.

Окрім цього, ОСОБА_3 зазначає, що ймовірно нафтопродукти та газ скраплений було вивезено на користь суб`єкта господарювання, якого прокурором ОСОБА_6 та детективом ОСОБА_5 залучено у якості виконавця злочину, з метою привласнення та розтрати вилучених паливно - мастильних матеріалів на користь третіх осіб під виглядом передачі вилученого майна на відповідальне зберігання.

За наведених у заяві обставин ОСОБА_3 прохав НАБ України внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 368 КК України, та розпочати досудове розслідування.

Перевіривши зміст заяви ОСОБА_3 слідчий суддя констатує, що в ній, як і в скарзі від 08.09.2025, не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень віднесених до повноважень Вищого антикорупційного суду.

Згідно з ч. 1 ст.331 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 2062, 209, 211, 3662, 3663 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

Відповідно до примітки ст. 45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 3641, 3652, 368?3692 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 3662, 3663 цього Кодексу.

Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України.

У той же час, ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення не містяться відомості щодо завданої шкоди та відсутні відомості щодо вчинення корупційного злочину.

Так, постановою Верховного Суду в справі № 556/450/18 від 30.09.2021 зазначено, що для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань необхідно, щоб заява про кримінальне правопорушення містила вказівку на конкретні факти та обставини, які можуть свідчити про наявність складу злочину. Відсутність таких обставин у заяві позбавляє можливості слідчого чи прокурора здійснити внесення відомостей до ЄРДР.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК України передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Такими вагомими обставинами є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто, за таких обставин, кримінальне провадження не може бути розпочато.

Зазначене узгоджується із правовими позиціями, викладеними у постановах Верховного суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 та від 30.01.2019 у справі № 556/450/18.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що копію заяви ОСОБА_3 було направлено за підслідністю до Державного бюро розслідувань, оскільки питання порушенні в заяві від 29.08.2025 не відносяться до компетенції НАБ України, що зазначено надісланих запереченнях представника НАБ України.

Водночас у своїй відповіді представник НАБ України зазначив, що за результатами розгляду в межах компетенції поданої заяви ОСОБА_3 не викладено об`єктивних та фактичних даних, які можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБ України, а тому відсутні правові підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

Тому, слідчий суддя не вбачає бездіяльності з боку уповноваженої особи НАБ України, яка б полягала у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви ОСОБА_3 від 29.08.2025.

Отже, скарга представника ТОВ «Скайлум Актив» ОСОБА_3 є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Скайлум Актив» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей після отримання заяви про кримінальні правопорушення, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1