Справа № 635/5327/25
Провадження № 1-кс/635/1923/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2025 року сел. Покотилівка

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 17 червня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 367 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2025 року прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 17 червня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 3 67 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 на праві власності, а саме: на квартири загальною площею 68.2 м2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог частини 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 6 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до вимог частини 2 статті 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що клопотання прокурора та додані до нього матеріали в порушення вищезазначених норм права не містять відомостей щодо наявності або відсутності цивільного позову та обґрунтованого розміру позовних вимог, як підставу для арешту майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення в даному кримінальному провадженні. Крім того, в матеріалах клопотання відсутні будь-які відомості про потерпілого в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 3 статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись статтями 170, 171,172,372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТОНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 17 червня 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 367 КК України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1