Справа № 643/1600/26
Провадження № 1-кс/643/1254/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2026

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0006250 від 14.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ковель Волинської області, громадянина України, військовослужбовця, маючого середню освіту, неодруженого, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Салтівського районного суду міста Харкова 30.01.2026 надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні №0006250 від 14.05.2025 за ч.5 ст.407 КК України, яке обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, та обґрунтованою підозрою, що підтверджується долученими копіями матеріалів кримінального провадження, відповідно до яких, підозрюваний, будучи військовослужбовцем, в умовах воєнного стану, без поважних причин та відповідно дозволу командирів, незаконно перебував поза межами місця несення служби, не пов`язуючи його з виконанням обов`язків військової служби.

Прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримав.

Підозрюваний не заперечуючи проти задоволення клопотання зазначив щодо бажання несення служби разом із своїм братом.

Захисник просив обрати інший, більш м`який запобіжний захід або визначити мінімальний розмір застави.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.

Поняття «обґрунтована підозра», з огляду на викладені в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» висновки означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На переконання слідчого судді, фактів й інформації, які переконливо свідчать про причетність до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

При цьому судом враховується, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Ризиком, у контексті кримінального провадження, є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Слідчій суддя вважає доведеним спроможність підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування або суду, оскільки саме кримінальне правопорушення пов`язане з ухиленням від виконанням військового обов`язку та переховування від органів військового правопорядку, що у сукупності з терміном реального покарання за скоєння тяжкого злочину, відсутністю у нього реальних соціальних зв?язків, що утримуватимуть його у містах, де він зареєстрований, чи де проводиться досудове розслідування свідчить про наявність і доведеність ризику, передбаченого п1 ч.1 ст.177 КПК України.

Беручи до уваги що всі свідки у даному кримінальному провадженні є військовослужбовцями, а також дані про особу підозрюваного, слідчій суддя вважає недоведеним ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України - недоведений, це припущення прокурора що не ґрунтуються на попередній поведінці підозрюваного.

Стороною обвинувачення також доведено, що підозрюваний, перебуваючи на волі, як військовослужбовець, може вчинити інші військові злочини, пов`язані з ухиленням від виконання військових обов`язків, зокрема, передбачені ст.ст.407, 408 КПК України.

Враховуючи, що на цьому етапі розслідування підозра у вчиненні інкримінованого підозрюваному злочину є достатньо обґрунтованою, відповідно до ч.8 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст.ст.402-405, 407, 408, 429 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, отже клопотання сторони обвинувачення має бути задоволене.

Визначаючи суму застави, слідчий суддя враховує, що вона має бути помірною та достатньою, а також не створювати в очах інших військовослужбовців переконання про відсутність процесуального навантаження на осіб, які вчинили кримінальне правопорушення. ЇЇ незначний розмір не може запобігти скоєнню військових злочинів, тому застава яку просить сторона захисту є неприпустимою.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, майнового стану підозрюваного, слідчий суддя вважає, за можливе застосувати до підозрюваного заставу у розмірі, визначеному п.2 ч.5 ст.182 КПК України, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним у вчиненні тяжкого злочину покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, та призначає заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 166 400 грн. (3328 х 50 = 166 400 грн).

Даних про неможливість за станом здоров`я перебування підозрюваного в умовах тримання під вартою не встановлено.

Згідно з вимогами ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з взяття під варту або з моменту затримання.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 196, 616КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор»строком на 60 діб з моменту винесення ухвали.

Строк тримання під вартою рахувати з 15:50 30.01.2026.

Строк дії ухвали до 15:50 30.03.2026.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання підозрюваного під вартою його близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваного у порядку, передбаченому ст.ст. 111, 112 КПК України.

Визначити суму застави у розмірі 166 400 (сто шістдесят шість тисяч чотириста) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26281249, код банку отримувача 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно ухвали Салтівського районного суду міста Харкова від 30.01.2026 у справі №643/1600/26 (провадження №1-кс/643/1254/26) відносно ОСОБА_4 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що сплата застави не звільняє останнього від виконання покладеного військового обов`язку, а ухилення від нього - тягне за собою відповідальність передбачену законом.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками, понятими, експертами.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається у дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави у дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку у частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку у частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1