Справа № 366/2976/25
Провадження № 1-кс/366/733/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2025 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000067, внесеному в ЄРДР 10.09.2025 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Чорнобиль Київської області, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 267-1 КК України,

ВСТАНОВИЛА :

І. Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просив продовжити в межах строку досудового розслідування ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та виконання обов`язків, покладених ухвалою слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_2 від 14.10.2025, а саме:

- прибувати за вимогою до слідчого, прокурора, суду або до іншого визначеного органу державної влади;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Клопотання мотивоване тим, що 0.09.2025 до чергової частини Відділення поліції № 3 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівників ІНФОРМАЦІЯ_3 про те, що 10.09.2025 поблизу півострова Домантов на руслі річки Дніпро на території Куповатського ПНДВ ЧРЕБЗ зони радіаційного забруднення, було виявлено човен з трьома особами, які здійснювали незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову - сіткою.

Виїздом СОГ на місце події було встановлено, що незаконний вилов риби здійснювався працівниками ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на території 300-го кварталу Куповатського ПНДВ ДУ « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

Під час огляду риболовецького човна, було виявлено незаконно вилучену з природного середовища рибу наступних видів: плоскирка 202 шт., карась сріблястий 51 шт., судак 31 шт., чехонь 22 шт., синець 91 шт., окунь 5 шт., сом 1 шт., краснопірка 28 шт., плотва 1 шт., лящ 37 шт., білизна 6 шт. та сітки зяберні в кількості 17 шт.

Окрім того, під час проведення ОМП, було встановлено, що особами, які здійснювали незаконний вилов риби на території 300-го кварталу Куповатського ПНДВ ДУ « ІНФОРМАЦІЯ_6 » є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

08.10.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України - у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчиненого за попередньою змовою групою осіб;

ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 267-1 КК України - у незакінченому замаху на переміщення будь-яким способом за межі зони відчуження без надання передбаченого законом дозволу та без проведення дозиметричного контролю риби, з метою збуту, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

14.10.2025 ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, у нічний час (з 22.00 годин по 06.00 годин) строком на шістдесят діб, тобто до 12.12.2025 включно.

Одночасно з цим на ОСОБА_4 , покладено ряд обов?язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Причетність ОСОБА_4 до імовірного вчинення кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Мотивуючи клопотання в частині продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, прокурор стверджує, що встановлені попереднім судовим рішенням ризики не втратили свою актуальність, а саме:

ризик переховування від органів досудового розслідування та в подальшому від суду, визначений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 є підозрюваним у вчиненні кримінальних правопорушень, які є нетяжкими злочинами, за які, у разі доведеності його винуватості йому може загрожувати покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років. Тому, з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування та в подальшому від суду;

ризик незаконного впливу на свідків, визначений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, який обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 обізнаний про осіб, які є свідками у кримінальному провадженні. Показання цих свідків мають істотний характер доказів його причетності до імовірного вчинення кримінальних правопорушень, а відтак він з високою імовірністю, з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності може чинити на них незаконний вплив для зміни свідками своїх показань.

На переконання прокурора, з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень та особу підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не досягне мети запобіжного заходу.

В обґрунтування неможливості завершити досудове розслідування до закінчення терміну дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, прокурор стверджує, що у кримінальному провадженні необхідно:

отримати тимчасовий доступ до речей і документів на підставі отриманих ухвал слідчого судді, а саме до інформації, яка перебуває у володінні операторів стільникового зв`язку, опрацювати отриману інформацію та встановити повний перелік осіб, які разом з підозрюваним імовірно також вчинили кримінальні правопорушення;

провести слідчі дії щодо встановлення місць збуту незаконно виловленої риби; наявності журналів обліку рибогосподарської діяльності та рух коштів, отриманих в результаті збуту виловленої риби;

надати грошову оцінку збитків, спричинених кримінальними правопорушеннями;

ознайомити сторін кримінального провадження з матеріалами в порядку ст. 290 КПК України.

Раніше вчинити такі дії не надалось можливим через несвоєчасне виконання операторами стільникового зв`язку ухвал слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів. Для виконання таких дій потрібен термін щонайменше 1 місяць.

У зв`язку з цим, постановою Вишгородської окружної прокуратури від 05.12.2025 строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до 08.01.2026, проти чого не заперечувала сторона захисту.

ІІ. Позиції сторін

Прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання.

ІІІ. Оцінка слідчого судді

На розгляд слідчому судді подане клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваному залишати житло у певний період доби, а саме з 22 год. до 06 год.)

3.1. релевантні джерела права.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Оскільки ч. 6 ст. 199 КПК України містить відсильну норму до положень ст. 199 КПК України, які регламентують питання продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя керується такими положеннями процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно ч. 3,4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Метою та підставою продовження строку тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілого та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3,4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Отже, аналіз положень ст.ст. 181, 184, 194 та 199 КПК України свідчить про те, що під час вирішення питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя/суд повинен встановити чи:

існує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним/обвинуваченим інкримінованого йому злочину;

продовжують існувати ризики (або з`явились нові), які виправдовують застосування такого запобіжного заходу;

є недостатнім застосування в подальшому більш м`якого запобіжного заходу;

підлягають продовженню обов`язки, визначені ст. 194 КПК України, застосовані попереднім судовим рішенням про застосування запобіжного заходу;

є обґрунтованими обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Під час вирішення цих питань слідчий суддя/суд зобов`язаний враховувати як норми національного, так і міжнародного законодавства.

3.2. встановлені обставини.

У провадженні СВ ВП № 3 (м. Чорнобиль) Вишгородського РУП ГУНП в Київській області перебуває об`єднане кримінальне провадження № 0000067, внесене в ЄРДР 10.09.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 267-1 КК України, за обставин, викладених в розділі І мотивувальної частини цієї ухвали.

08.10.2025 ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України - у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчиненого за попередньою змовою групою осіб;

ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 267-1 КК України - у незакінченому замаху на переміщення будь-яким способом за межі зони відчуження без надання передбаченого законом дозволу та без проведення дозиметричного контролю риби, з метою збуту, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

14.10.2025 ухвалою слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період з 22 год. до 06 год. 00 хв.

Одночасно з цим на підозрюваного покладено обов`язки:

- прибувати за вимогою до слідчого, прокурора, суду або до іншого визначеного органу державної влади;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Строк дії ухвали визначено до 12.12.2025 включно.

Ухвала в апеляційному порядку не оскаржувалась.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, існування ризиків, передбачених п.п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

05.12.2025 постановою керівника Вишгородської окружної прокуратури строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до 3 місяців, а саме до 08.01.2026.

3.3. висновки слідчого судді

3.3.1. щодо обґрунтованості підозри

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Оскільки питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 вже було предметом судового контролю слідчого судді під час застосування запобіжного заходу і сторона захисту не навела відомостей та не надала доказів, які б спростовували обґрунтованість підозри, підозру ОСОБА_4 не можна вважати вочевидь необґрунтованою.

Надані стороною обвинувачення докази у своїй сукупності є достатніми, повними, узгоджуються між собою і свідчать про причетність ОСОБА_4 до інкримінованих йому кримінальних правопорушень за обставин, викладених у клопотанні.

Тому, ця обставина є доведеною.

3.3.2. щодо продовження існування ризиків

Системний аналіз норм КПК та практики ЄСПЛ дозволяє прийти до висновку, що КПК оперує поняттями, які відповідають декільком різним стандартам доказування (переконання) - стандарт «обґрунтованої підозри», переконання (доведення) «поза розумним сумнівом» та стандарти «достатніх підстав (доказів)» тощо.

Стандарти «достатніх підстав (доказів)» використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілі прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. При цьому вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (статті 157, 163, частина 5 статті 234, 260 та інші статті КПК), так і слідчими, прокурорами (статті 134, 271, 276 КПК та інші).

Таким чином, оцінка заявлених ризиків передбачає дотримання слідчим суддею/судом стандарту «достатніх підстав (доказів)».

Наведений стандарт під час оцінки ризиків не передбачає надання стороною, яка звернулась з клопотанням надати беззаперечні докази вчинення та/або намір вчинення підозрюваним/обвинуваченим діянь, які є ризиками, визначеними ст. 177 КПК України, однак передбачає наведення ініціатором клопотання таких аргументів, які з високою імовірністю можуть свідчити про те, що підозрюваний/обвинувачений може вдатись до вчинення таких дій.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Прокурор у клопотанні посилався на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України і слідчий суддя вважає такі доводи обґрунтованими.

Щодо ризику переховування від органу досудового розслідування та в подальшому від суду, слідчий суддя відзначає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, за які, у разі доведеності його винуватості, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років.

Поряд з цим, враховуючи доводи клопотання в частині кількості та складності проведення подальших слідчий дій, стадія досудового розслідування кримінального провадження наближається до завершення.

На переконання слідчого судді, в умовах, коли досудове розслідування наближається до свого завершення і орган досудового розслідування завершує збір доказів на обґрунтування винуватості, які доводять причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину, існування ризику переховування від суду стає більш актуальним, оскільки підозрюваний розуміє, що в органу досудового розслідування є достатньо доказів для передачі провадження до суду.

Викладене з високою імовірністю свідчить про те, що підозрюваний може вдатись до переховування від органу досудового розслідування та в подальшому від суду для уникнення від кримінальної відповідальності.

Щодо ризику впливу на свідків то з огляду на стадію кримінального провадження, правову кваліфікацію дій підозрюваного та спосіб доказування, показання свідків мають істотне значення для сторони обвинувачення.

При цьому, підозрюваний обізнаний про осіб, які є свідками, а відтак допустити можливість незаконного і в будь-який спосіб впливу на свідків є недопустимим.

Слідчий суддя враховує, що показання свідків у кримінальному провадженні відповідно до ст. 23 КПК України сприймаються судом лише усно в судовому засіданні, а суд не вправі обґрунтовувати своє рішення показаннями, які отримані слідчим та прокурором, а також посилатись на них у відповідності до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Тому, продовження існування заявлених ризиків є доведеним.

3.3.3. щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу та необхідності продовження раніше визначених обов`язків

З огляду на доведеність заявлених ризиків і те, що вони не втратили актуальність, відсутність заперечень сторони захисту щодо надмірної тяжкості застосованого виду запобіжного заходу та відсутність з боку сторони обвинувачення доводів про вчинення підозрюваним дій, які є ризиками, слідчий суддя приходить до висновку, що раніше застосований запобіжний захід є достатнім, пропорційним і таким, що забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Тому, у цьому випадку продовження запропонованого прокурором запобіжного заходу є доведеним.

Щодо обов`язків, визначених ст. 194 КПК України, які покладені попереднім судовим рішенням, то на переконання слідчого судді визначене коло обов`язків унеможливлює допущення підозрюваним порушень процесуальної поведінки та є достатніми і необхідними для виконання завдань кримінального провадження та контролю підозрюваного органом досудового розслідування.

Разом з цим, слідчий суддя вважає за необхідне змінити формулювання покладених обов`язків.

Зокрема, попередньо покладений обов`язок «прибувати за вимогою до слідчого, прокурора, суду або до іншого визначеного органу державної влади» фактично не відображає вичерпне коло осіб, до яких підозрюваний має прибувати.

Оскільки досудове розслідування проводиться слідчими, нагляд за додержанням законності прокурором, запобіжний захід обирається слідчим суддею, а розгляд кримінального провадження відбуватиметься судом, то такий обов`язок слід викласти в такій редакції: прибувати за вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Щодо раніше покладеного обов`язку «не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду», то слідчим суддею з`ясовано, що підозрюваний проживає в с. Страхолісся, а відтак для ясності судового рішення такий обов`язок слід викласти в такій редакції: «не відлучатися з с. Страхолісся Іванківської територіальної громади Вишгородського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду».

Щодо попередньо покладеного обов`язку повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи, то такий обов`язок слід продовжити частково, без зобов`язання повідомляти зміну місця роботи, оскільки підозрюваний ніде не працює.

3.3.4. щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали

Слідчий суддя вважає поважними причини неможливості завершення досудового розслідування в строк дії попередньої ухвали.

Зокрема, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність отримання тимчасового доступу до речей і документів, оскільки виконання такого заходу забезпечення кримінального провадження не залежить лише від органу досудового розслідування, а й від володільця речей і документів.

Також слідчий суддя вважає обґрунтованим неможливість завершення досудового розслідування в строк попередньої дії ухвали у зв`язку з необхідністю виконання вимог ст. 290 КПК країни. Обов`язок виконання таких вимог прямо визначений КПК, при цьому перед його виконанням слід отримати тимчасовий доступ на підставі судового рішення, опрацювати отримані матеріали та підготувати їх для надання ознайомлення стороні захисту.

Щодо посилання на необхідність провести слідчі дії щодо встановлення місць збуту незаконно виловленої риби; наявності журналів обліку рибогосподарської діяльності та рух коштів, отриманих в результаті збуту виловленої риби, то слідчий суддя вважає ці обставини не доведені, оскільки прокурор у клопотанні не зазначив, який обсяг дій для цього слід виконати, а також обставини, які унеможливили виконати такі дії раніше.

Щодо надання грошової оцінки збитків, спричинених кримінальними правопорушеннями, то прокурор також не зазначив, що для цього потрібно і що унеможливило виконати такі дії раніше.

Разом з цим, слідчий суддя погоджується, що дії, які слід провести і які доведені потребують строку в 1 місяць, тобто до строку, визначеного постановою керівника Вишгородської окружної прокуратури від 05.12.2025.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193-194, 196, 199, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися з с. Страхолісся Іванківської територіальної громади Вишгородського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього слідчим суддею обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалу слідчого судді передати для виконання до відділення поліції № 1 (с-ща Іванків) Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_4 під підпис з обов`язками, визначеними цією ухвалою.

Строк дії ухвали до 08.01.2026.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1