Провадження № 1-кс/752/9526/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві, клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0003085 від 08.11.2025, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Сабірабадського району Республіки Азербайджан, громадянина Республіки Азербайджан, без постійного місця проживання в м.Києві, неодруженого, не працюючого, раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.121, ч.4 ст.296 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчий слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0003085 від 08.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121,ч. 4 ст. 296 КК України. Клопотання погодив прокурор Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003085 від 08.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121,ч. 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.11.2025, близько 20 год. 30 хв., ОСОБА_10 перебував на терасі, яка розташована на території нічного клубу «Бабовна», що розташований у будинку №72 по вул. Велика Васильківська у м. Києві, де виявив невідомих йому раніше осіб, після чого у нього виник злочинний умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувало нанесення тілесних ушкоджень іншим громадянам.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_11 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, демонструючи зневагу до існуючих норм і правил поведінки у суспільстві, моральності та добропристойності, протиставляючи себе присутнім на вулиці іншим громадянам, використовуючи нецензурну лайку почав провокувати відкритий конфлікт з потерпілим ОСОБА_12 та іншими громадянами, які перебували на вище вказаній терасі.

В подальшому, ОСОБА_10 , продовжуючи реалізацію свого спільного злочинного умислу, діючи умисно, протиправно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, нехтуючи нормами поведінки в суспільстві, поводячись агресивно та нахабно, почав провокувати бійку з сторонніми особами, наносячи їм тілесні ушкодження та в цей час, потерпілий ОСОБА_12 , намагаючись зупинити хуліганські дії шляхом тримання за руки ОСОБА_13 , останнійдіставши з кишені предмет зовні схожий на ніж та при цьому демонструючи та погрожуючи ним оточуючим, наніс ОСОБА_12 вказаним ножем 3 удари в область грудної клітини та лівої руки, чим спричинив потерпілому тілесні ушкодження, також створюючи реальну загрозу для життя та здоров`я громадян, які знаходились поряд.

Окрім того, 08 листопада 2025 року, близько 20 год. 30 хв., ОСОБА_10 , перебуваючи на терасі, яка розташована на території нічного клубу «Бабовна», що розташований у будинку №72 по вул. Велика Васильківська у м. Києві, діючи умисно, протиправно вчиняючи хуліганські дії, діставши з кишені предмет зовні схожий на ніж та при цьому демонструючи та погрожуючи ним оточуючим створюючи реальну загрозу для життя та здоров`я громадян, які знаходились поряд, наніс ОСОБА_12 вказаним ножем 3 ударив область грудної клітини та лівої руки, в результаті чого останній, відповідно до довідки №8063 КНП «Київська міська медична лікарня швидкої медичної допомоги», отримав колото-різану рану лівого плеча та передпліччя з ушкодженням дрібних гілок променевої артерії, що відноситься до тяжкого тілесного ушкодження.

09.11.2025 ОСОБА_5 затриманов порядку ст. 208 КПК Украіїни.

09.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч. 4 ст. 296 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами.

На обґрунтування необхідності застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий посилається на ризики, передбачені пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України.

Зазначає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування; виключно застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі зазначеного, слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб , без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти клопотання, просили відмовити у його задоволенні. Зазначили, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях необґрунтована та не підтверджена належними доказами.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що слідчим відділом Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003085 від 08.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121,ч. 4 ст. 296 КК України.

09.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч. 4 ст. 296 КК України.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_10 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження встановлені ст. 132 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтована підозра», при оцінці цього питання слід звернутись до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Підставами для обґрунтованої підозри про те, щоОСОБА_10 вчинив зазначені кримінальні правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді копіях матеріалів кримінального провадження, зокрема копіях: протоколу огляду місця події,

протоколу допиту потерпілого, протоколів допиту свідків, протоколів впізання особи за фотознімками, інших відомостей, долучених до клопотання.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_14 підозри у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях, є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього матеріали кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, щоОСОБА_10 міг вчинити зазначені вище злочини.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дійОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчиненняОСОБА_15 вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому.

Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюванийОСОБА_10 може вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України.

Наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованим з таких підстав.

ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за вчинення яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочинів у вчинені яких підозрюєтьсяОСОБА_10 , обставини вчинення інкримінованих йому злочинів, особу підозрюваного, не виключає, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Прокурором також обґрунтовано наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

При оцінці зазначеного ризику, слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права підозрюваного, обвинуваченого на одночасний та перехресний допит. Так, суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на даний час існує загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків та потерпілого з метою надання ними органу досудового розслідування недостовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень або відмови від надання показань для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів враховує такі обставини: вік та стан здоров`я підозрюваного; сімейний стан (неодружений, на утриманні малолітніх дітей чи непрацездатних осіб не має); майновий стан (не працюючий); без постійного місця проживання в м. Києві; раніше не судимий.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих злочинів та доведених стороною обвинувачення ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, на даному етапі кримінального провадження, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою прокурором доведено наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання доведеним ризикам буде недостатнім, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть в повній мірі запобігти зазначеним вище ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За таких обставин, оскільки прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання слідчого і наявність підстав для застосування щодо підозрюваногоОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 58 діб, а саме по 06.01.2026 до 21 год 10 хв.

На підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає підозрюваномуОСОБА_14 розмір застави.

Керуючись статтями 32, 110, 131, 132, 176-178, 183-184, 193, 194, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 58 діб, а саме по 06.01.2026 року до 21 год. 10 хв., включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Голосіївської окружної прокуратури м.Києва.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1