УХВАЛА

11 листопада 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_6 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001304 від 27.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 209 КК України,

встановив:

ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 21.10.2025 року у кримінальному провадженні №0001304 на об`єкт незавершеного будівництва в ЖЮБ «Гармонія 7», а саме квартири АДРЕСА_1 яка відповідно до договору пайової часті в будівництві № 114 від 30.09.2024 належить ОСОБА_6 .

У обґрунтування поданого клопотання зазначили, що ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21.10.2025 року клопотання слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором про арешт майна у кримінальному провадженні №0001304 задоволено. Накладено арешт на об`єкт незавершеного будівництва в ЖБК «Гармонія 7», а саме квартира № 114, за адресою м. Хмельницький, проспект Миру, буд. 96, яка відповідно до договору пайової участі в будівництві (про сплату пайових внесків) № 114 від 30.09.2024 р., належить ОСОБА_6 , шляхом тимчасового позбавлення будь-кого можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі чи відчуження, позбавивши власника права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном.

З ухвалою суду вона категорично не згідна, вважаєє її необґрунтованою, розглянутою без неї передчасно з наступних підстав: так, слідчим не додано до клопотання будь-яких доказів, що дане майно стосується майна підозрюваних у справі, адже пайовиком у даному випадку є особа, яка не має відношення до справи. так, у ОСОБА_6 є значний власний дохід, остання є приватним підприємцем з 2007 року, згідно з її декларацій про доходи вона отримала 943 662 грн дохід за 2022 рік, 4 млн. 374 900 грн за 2023 рік та 5 млн. 517 764 грн за 2024 рік. Сукупний дохід ОСОБА_6 від підприємницької діяльності становить понад 10 мільйонів гривень за останні 3 роки, отже остання може собі дозволити придбати житло у ЖБК Гармонія 7. Крім того, при внесенні платежів банком було застосовано фінансовий моніторинг до ОСОБА_6 остання його успішно пройшла та робила пайові внески. Разом з тим, остання одружена і має чоловік, який є також приватним підприємцем і має дохід в сумі 975 823 грн за 2022 рік, 6 млн. 625 164 грн за 2023 рік. Отже, останній має дохід понад 7 мільйонів гривень за останні роки. Останній має також дохід від продажу успадкованої квартири в сумі 1 126 346 грн, згідно З договором купівлі-продажу від 15.02.2024. Подружжя є власниками ресторанного бізнесу, який не має відношення до будь-якої діяльності сина. Так, у матеріалах справи наявна сума збитку в розмірі приблизно 25 000 грн . (тобто це вся завдана шкода даним кримінальним провадженням ), ще наявна шкода в перспективі на таку ж суму оперативних закупок, що не є збитками потерпілих. Так, підозра сину ОСОБА_8 оголошена за статтями які не передбачають конфіскації майна. так, орган досудового розслідування як завжди завищує резонанс справи для створення штучних показників перед суспільством і оперує недостовірними й не підтвердженими фактами, а саме про наявність мільйонів збитків і потерпілих закордону, адже таку інформацію було опубліковано у засобах масової інформації. Так, усі нібито фінансові операції з так званими віртуальними активами (які ще не легалізовані в Україні згідно Закону, такий Закон не набрав чинності й не зрозуміло чи набере і в якій редакції) вказані в підозрі ОСОБА_9 ніяким чином не підтверджують їх проведення саме ним або іншими учасниками справи, а поняття віртуального активу і збитків потерпілих саме у матеріальному сенсі нічим не доводиться. А втрати нібито якихось крипто-монет з можливим еквівалентом в сумі 25 000 грн. не є майном в розумінні чинного Законодавства України, не зрозуміло яким чином орган прокуратури у підозрі визначив незрозумілий, мабуть, актив у еквівалент гривні. Отже, підозра є необґрунтована, адже будь-яких матеріальних збитків у потерпілих громадян України яких би наділила держава майновими правами не має, останні не втратили будь-які матеріальні речі, гривні, гроші тощо, а факт отримання даних віртуальних активів (про що Закон України ще не прийнятий) не підтверджується саме особами які є підозрюваними по справі. Так, право власності ОСОБА_6 ще не зареєстроване і недобудова і в частині квартири АДРЕСА_2 » Отже, судом передчасно обмежено ні в чому не винну особу у її правах, адже сума умовного збитку. Протоколу НСРД можуть свідчити лише про те, що батьки купляють квартиру для проживання свого сина, можливо доньки, це останні ще не вирішили, адже відповідно до відповіді з ЖБК «Гармонія 7» та наявності внесків пайовиком є ОСОБА_6 а не її син ОСОБА_10 і право власності на квартиру у майбутньому є лише у ОСОБА_11 та будь-яка конфіскація до даної квартири застосована навіть у майбутньому не можлива. При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі й спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка

У зв`язку із чим просить скасувати арешт.

Представник заявника у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив скасувати арешт.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні заперечили відносно скасування арешту.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що воно не підлягає задоволенню із наступних підстав.

СУ ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001304 від 27.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 21.10.2025 року було накладено арешт на об`єкт незавершеного будівництва в ЖБК «Гармонія 7», а саме квартира № 114, за адресою м. Хмельницький, проспект Миру, буд. 96, яка відповідно до договору пайової участі в будівництві (про сплату пайових внесків) № 114 від 30.09.2024 р., належить ОСОБА_6 , шляхом тимчасового позбавлення будь-кого можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі чи відчуження, позбавивши власника права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, відчуження.

На сьогодні потреба у арешті об`єкта незавершеного будівництва, а також мета, у зв`язку із якою його було накладено (забезпечення збереження речових доказів) не відпала, оскільки провадження у справі не закінчено, проводиться досудове розслідування, а тому підстави для задоволення заявленого клопотання відсутні.

Виходячи із викладеного, КПК України пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна лише у випадку доведення ініціатором клопотанням того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, із долученням відповідних доказів на підтвердження свого клопотання та доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

За указаних обставин тимчасове втручання в право власності, яке прямо передбаченого КПК України, не суперечить змісту ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки переслідує легітимну мету в суспільних інтересах розгляду кримінального провадження.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.174 КПК України, слідча суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_6 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001304 від 27.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 209 КК України - відмовити

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя