Справа №: 398/3394/21
провадження №: 1-кс/398/1360/25
УХВАЛА

Іменем України

"02" жовтня 2025 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 в режимі відеоконференції,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 в режимі відеоконференції,

обвинуваченого ОСОБА_6 в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючому судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за № 0002254 від 02.08.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

18.09.2025 захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заявив відвід головуючому судді ОСОБА_7 , посилаючись на наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості судді.

18.09.2025 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про відвід судді була визначена суддя ОСОБА_1 .

У заяві про відвід судді від 18.09.2025, яка надійшла через систему "Електронний суд", захисник ОСОБА_5 просить задовольнити заяву про відвід головуючому суді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_7 у справі № 398/3394/21 з підстав недовіри суду, а справу передати до канцелярії для повторного автоматизованого розподілу між суддями. У заяві про відвід судді зазначає про те, що відвід головуючому у справі №398/3394/21 судді ОСОБА_7 ґрунтується на наявності у діях судді ознак упередженого ставлення до розгляду справи, які викликають недовіру у сторони захисту, що полягає у наступному:

1) під час судового розгляду справи в судовому засіданні 28.05.2025 на запитання судді до обвинуваченого ОСОБА_6 з приводу того чи зрозуміло йому суть обвинувачення, останній ствердно зазначив, що суть обвинувачення йому незрозуміла. Незважаючи на те, що відповідно до ст. 348 КПК України, на суд покладається обов`язок, після з`ясування анкетних даних обвинуваченого, роз`яснити йому суть обвинувачення, головуюча суддя проігнорувала норми діючого законодавства, не вчинила належних та передбачених КПК України дій, та продовжила розгляд справи, нехтуючи правами сторони захисту. Вважає, що такі дії не є наслідком неуважності суду, а більше полягають в тому, що обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України, обвинувачення є незрозумілим та нечітким. Саме з цих підстав суд і не зміг роз`яснити обвинуваченому суті обвинувачення, адже з обвинувального акта сам суд не може зрозуміти суті обвинувачення, окрім як посилання на загальні норми Правил дорожнього руху та Закону про кримінальну відповідальність;

2) надалі прокурор запропонував порядок дослідження доказів по справі. Сторона захисту запропонувала інший порядок, який полягав в тому щоб спочатку були допитані свідки сторони обвинувачення, а вже потім дослідження письмових доказів (матеріали кримінального провадження) обвинувачення. Такий порядок дослідження доказів є цілком логічним, адже надає можливість, як суду, так і стороні захисту допитати свідків про відомі їм обставини справи, без можливості підготовки таких свідків до допиту та спотворення їх свідчень, а також перевірку їх достовірності, в чому і полягає суть допиту. При дослідженні доказів сторони кримінального провадження мають право заперечувати, наводити свої міркування з приводу того чи іншого доказу, спростовувати такі докази, просити суд визнати такі докази недопустимими, або не приймати такі докази. Заявляючи ту чи іншу заяву сторона повинна обґрунтувати її. Встановивши порядок, який був запропонований прокурором, суд фактично позбавив сторону захисту права на справедливий та неупереджений суд, адже в такому випадку сторона захисту не може наводити обґрунтування щодо того чи іншого письмового доказу, адже такий доказ ґрунтується на поясненнях свідка, якого ще не допитували, або керуватися протоколами допиту свідка, позбавивши себе можливості перевірити достовірність таких свідчень у подальшому, адже при допиті у суді така особа може змінити показання, зазначивши, що з часу показань пройшло багато часу, або її слова неправильно були зрозумілі слідчим чи безпосередньо свідком під час ознайомлення із змістом протоколу. Тобто за таких умов втрачається суть та мета допиту свідків у судовому засіданні;

3) суд не встановив обсяг доказів сторони обвинувачення та сторони захисту. За стадією «Роз`яснення обвинуваченому суті обвинувачення», яка передбачена ст. 348 КПК України, починається стадія «Визначення обсягу доказів, що підлягають дослідженню, та порядку їх дослідження» - ст. 349 КПК України. Відповідно до ст. 349 КПК України, після виконання дій, передбачених ст. 348 цього Кодексу, головуючий надає стороні обвинувачення та стороні захисту право проголосити вступні промови. У вступній промові зазначається, якими доказами сторона підтверджуватиме наведені нею обставини, порядок дослідження доказів, а також може бути зазначена позиція сторони. По-перше, суд надав можливість стороні захисту проголосити промову лише після нагадування сторони захисту про таке право. По-друге, у судовому засіданні прокурор зазначив про відсутність у сторони обвинувачення вступної промови. Окрім заявленого прокурором порядку дослідження доказів, будь-яких інших клопотань, заяв, у т.ч. щодо обсягу доказів, які слід дослідити, прокурор до суду не подавав. Таким чином, сторона обвинувачення, відмовившись від вступної промови, не зазначила про докази на, які прокурор буде посилатися під час розгляду справи. На відміну від сторони обвинувачення, сторона захисту скористалася своїм правом на вступну промову, зазначивши який обсяг доказів слід дослідити. Порушення судом такої стадії судового розгляду, як визначення обсягу доказів, призвело до грубого порушення судом норм процесуального права, а саме: під час допиту потерпілого ОСОБА_8 , в залі судового засідання був присутній свідок ОСОБА_9 , відомості про допит якої зазначено у графі № 27 розділу 1 реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002254. Відповідно до ч. 4 ст. 352 КПК України кожний свідок допитується окремо. Свідки, які ще не дали показань, не мають права перебувати в залі судового засідання або брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції під час судового розгляду. Вищезазначені дії суду призвели до неможливості допиту свідка ОСОБА_9 , перевірити правдивість її свідчень, а також свідчень інших свідків, в частині які перетинаються з показаннями самої ОСОБА_9 .

Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів об`єктивність судді є обов`язковою умовою належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки в змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Відповідно до п. 3 Європейського статуту судді суддя не тільки повинен бути неупередженим, але і повинен сприйматися будь-ким як неупереджений. Крім того, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Лауко проти Словаччини" будь-який суддя, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи, тобто заявити самовідвід. Підстави, які зазначені в статті 75 КПК України, містять вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. З огляду на викладене, з метою унеможливлення буд-яких сумнівів в об`єктивності судді, виходячи з вищевказаних положень КПК України, Бангалорських принципів поведінки суддів, рішень ЄСПЛ, захисник ОСОБА_5 просить задовольнити заяву про відвід головуючому судді ОСОБА_7 у справі № 398/3394/21.

Особа, якій заявлено відвід - суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_7 , не з`явилася в судове засідання, про розгляд справи була повідомлена належним чином.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав заяву з підстав, наведених у своїй заяві про відвід, просив задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_7 у зв`язку з наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав заяву захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_7 , просив її задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала заяву захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_7 , просила її задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заяви про відвід у зв`язку з її необґрунтованістю та відсутністю підстав вважати суддю ОСОБА_7 упередженою та необ`єктивною.

Потерпілі та їхній представник адвокат ОСОБА_10 в судове засідання не з`явилися, направили заяви про розгляд заяви про відвід без участі потерпілих, зазначили, що заперечують проти задовлення заяви про відвід, просять відмовити в її задоволенні.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали заяви про відвід, суд дійшов висновку, що заява про відвід задоволенню не підлягає з таких підстав.

Так, ст.75 КПК України визначено перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, і даний перелік є вичерпним.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відвід повинен бути вмотивованим (ч. 5 ст. 80 КПК України).

Суд встановив, що у провадженні судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_7 знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

18.09.2025 захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заявив відвід головуючому судді ОСОБА_7 з підстав, викладених вище.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід судді, захисник ОСОБА_5 не вказав підстав для відводу судді, які передбачені ст. 75 КПК України або інших обставин, що викликають сумнів стосовно того, що суддя має упередженість та зацікавленість в розгляді даної заяви, не зможе забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, а також ухвалити законне, обгрунтоване та справедливе судове рішення.

Під час розгляду заяви про відвід судді, інший визначений у встановлений законом спосіб суддя, встановлює виключно наявність чи відсутність обставин, якими обґрунтовано заяву про відвід судді, досліджує докази на підтвердження чи спростування цих обставин, і приймає відповідне рішення щодо заяви про відвід судді: задовольняє заяву про відвід судді або відмовляє у задоволенні такої заяви.

Суд дійшов висновку, що заява захисника ОСОБА_5 про відвід головуючому судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_7 є необгрутованою, захисник не надав належних доказів того, що існують обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді ОСОБА_7 . Доводи захисника, викладені у його заяві про відвід, не можуть свідчити про особисту упередженість судді ОСОБА_7 стосовно обвинуваченого, чи її необ`єктивності, а зводяться до незгоди з процесуальними діями головуючого судді. На підставі викладеного у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючому судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0002254 від 02.08.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_11