Дата документу 04.02.2026Справа № 554/1220/26
Провадження № 1-кс/554/2158/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2026 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000885 від 08.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до Шевченківського районного суду міста Полтави з клопотанням про арешт майна у кримінальному №0000885 від 08.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

В обгрунтування клопотання зазначає, що у провадженні слідчих слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке 08.12.2025 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000885 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Досудове розслідування здійснюється за фактом того, що особа А вимагає від громадянина України Б неправомірну вигоду в розмірі 20 000 грн., за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме працівниками одного з територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Полтавської області за вчинення дій із зняття з розшуку останнього.

Встановлено що до УСР в Полтавській області надійшла заява ОСОБА_4 , про те, що громадянин України ОСОБА_5 вимагає від заявника неправомірну вигоду у розмірі 20 000 грн, за здійснення впливу на працівників одного з територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Полтавської області.

В ході досудового розслідування, на виконання доручення в порядку ст. 40 КПК України, оперативним підрозділом УСР в Полтавській області встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :04:001:0026, для пересування використовує автомобіль марки «Opel Zafira» Д.н.з. НОМЕР_1 .

В ході досудового розслідування заявником у кримінальному провадженні, під контролем правоохоронних органів, ОСОБА_5 , на його вимогу передано відповідний перелік документів на ім`я ОСОБА_4 а також на банківську картку перераховано частину неправомірної вигоди.

30.01.2026 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення вказаної слідчої дії виявлено та вилучено: флеш-накопичувач інформації (картку пам`яті) у корпусі чорного кольору, який поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; мобільний телефон «Samsung M31 F15» ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , належний ОСОБА_5 , поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; два аркуші реквізитів для безготівкового поповнення карткового рахунку фіз. особи, відкритого в АТ «Credit Agricole Bank» на ім`я ОСОБА_5 (номери рахунків для зарахування НОМЕР_4 та НОМЕР_5 ), поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; банківська картка № НОМЕР_6 , оформлена на ім`я ОСОБА_5 в АТ «Credit Agricole Bank», поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України».

31.01.2026 року постановою слідчого, вказані речі та документи, вилучені в ході проведення вищезазначеного обшуку, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000885 від 08.12.2025.

Таким чином, вище зазначені документи та речі як в своїй сукупності так і окремо по собі мають доказове значення у кримінальному провадженні, на собі зберегли сліди речового доказу.

Виходячи з того, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вищезазначеного кримінального правопорушення, для збереження слідової інформації, у зв`язку з проведенням ряду експертиз та встановлення всіх обставин вчиненого злочину, а також у зв`язку з тим, що вилучені документи та речі визнано речовими доказами є потреба в накладенні арешту на вищевказані документи.

На підставі викладеного, слідчий просить задовольнити клопотання.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Встановлено, що у провадженні слідчих слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке 08.12.2025 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000885 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Досудове розслідування здійснюється за фактом того, що особа А вимагає від громадянина України Б неправомірну вигоду в розмірі 20 000 грн., за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме працівниками одного з територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Полтавської області за вчинення дій із зняття з розшуку останнього.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення органом досудового розслідування підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому 30.01.2026 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Виходячи із аналізу положень пункту першого частини третьої статті 132 КПК України, статті 170 КПК України, слідчий, прокурор в ході розгляду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, в якому особі оголошено про підозру, має довести існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення.

Так, зі змісту клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, вбачається, що зазначені обставини підозри, які інкримінуються ОСОБА_5 , мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Полтави від 29.01.2026 року надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :04:001:0026, з метою відшукання та виявлення оригіналів документальних матеріалів на ім`я ОСОБА_4 , банківських карток, чорнових записів, мобільних телефонів, комп`ютерів, ноутбуків, накопичувачів інформації.

30.01.2026 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: флеш-накопичувач інформації (картку пам`яті) у корпусі чорного кольору, який поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; мобільний телефон «Samsung M31 F15» ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , належний ОСОБА_5 , поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; два аркуші реквізитів для безготівкового поповнення карткового рахунку фіз. особи, відкритого в АТ «Credit Agricole Bank» на ім`я ОСОБА_5 (номери рахунків для зарахування НОМЕР_4 та НОМЕР_5 ), поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; банківська картка № НОМЕР_6 , оформлена на ім`я ОСОБА_5 в АТ «Credit Agricole Bank», поміщено до паперового безномерного конверту «Національна поліція України».

31.01.2026 року слідчим було винесено постанову про визнання вищевказаних вилучених речей, речовими доказами.

Слідчим доведено, що майно, що вилучено під час проведення обшуку від 30.01.2026 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене, відповідно до протоколу обшуку від 30.01.2026 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000885 від 08.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України- задовольнити.

Накласти арештна речі та документи, вилучені в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «Samsung M31 F15» ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , належний ОСОБА_5 , поміщений до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; два аркуші реквізитів для безготівкового поповнення карткового рахунку фіз. особи, відкритого в АТ «Credit Agricole Bank» на ім`я ОСОБА_5 (номери рахунків для зарахування НОМЕР_4 та НОМЕР_5 ), поміщені до паперового безномерного конверту «Національна поліція України»; банківську картку № НОМЕР_6 , оформлену на ім`я ОСОБА_5 в АТ «Credit Agricole Bank», поміщену до паперового безномерного конверту «Національна поліція України», до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1