Провадження №1-кс/359/2412/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2025 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській областімайора поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно,-

в с т а н о в и в:

03 грудня 2025 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло вищезазначене клопотання, по кримінальному провадженню за № 0002140 від 26.11.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання обґрунтовано наступним. В ході досудового розслідування встановлено, що 26.11.2025 року о 20 год. 24 хв., від чергового лікаря Бориспільської БЛІЛ, до ЧЧ надійшло повідомлення про те, що для надання медичної допомоги було доставлено: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з адреси мешкання: АДРЕСА_1 , у якої встановлено тілесні ушкодження у вигляді: масивної гострої епідуральної гематоми на рівні лобно-тем`яної ділянки головного мозку праворуч, перелом лівої тім`яної кістки. Зі слів ОСОБА_4 вказані тілесні ушкодження їй заподіяв співмешканець ОСОБА_5

26.11.2025 в період часу з 23 год. 25 хв. по 23 год. 59 хв. слідчим у кримінальному провадженні СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, з метою відшукання речей та предметів, які зберігаються без передбаченого законом дозволу, проведено невідкладний обшук приватного домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення обшуку в приміщенні буд. АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено змив сліду РБК з поверхні дверної рами; футболку сірого кольору із слідами РБК; в кухонній кімнаті предмет схожий на молоток із слідами РБК, - змив сліду РБК з поверхні молотка, які постановою слідчого визнані в якості речового доказу.

У судове засідання слідчий не з`явилася, просила провести розгляд клопотання про арешт майна без її участі.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається: з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 6 ст.170 ЦПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

За змістом ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 4 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 цієї статті при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу). 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що у органу досудового розслідування були підстави для проведення невідкладеного обшуку, з метою збереження речових доказів, від приховування, знищення слідів тяжкого злочину, а вилучені в ході невідкладеного обшуку речі мають значення доказів у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також для забезпечення збереження речових доказів, можливого проведення судових експертиз, слід накласти арешт на зазначені в клопотанні вилучені предмети, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Строк звернення з клопотанням органом досудового слідства дотримано.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 98, 100, 132, 170-174, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час проведення обшуку в будинку АДРЕСА_1 , з метою збереження та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме: - змиву сліду РБК з поверхні дверної рами; - футболки сірого кольору із слідами РБК; - предмету схожого на молоток із слідами РБК, - змив сліду РБК з поверхні молотка, які упаковано в спеціальні пакети.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7