Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1339/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , звернулася до суду клопотанням про арешт майна.

Зазначала, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000125, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 26.01.2026 приблизно о 17:10 год. що в приміщенні магазину «Фора» за адресою: м. Київ, вул. Світлицького, 23, невідома особа, відкрито заволоділа алкогольним напоєм віскі «Jameson» 0,7л в кількості 4 шт. та піцою в кількості 2 шт., на загальну суму 3296 грн. без ПДВ.

Під час проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26.01.2026 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні даного правопорушення затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та проведено особистий обшук, в ході якого виявлено та вилучено: кепку рожевого кольору «LA», яку поміщено до спеціального пакету №RAW0192649.

27.01.2026 вилучене майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Підсумовуючи вище викладене, орган досудового розслідування приходить до висновку, що вищезазначені речі мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні і можуть бути використані, як доказ під час судового розгляду.

На підставі вищевикладеного, з метою збереження речових доказів, слідчий просила накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучене в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст. 208 КПК України, а саме на: кепку рожевого кольору «LA».

У судове засідання слідчий не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Захисник ОСОБА_5 ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності слідчого, ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000125, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Частинами 1, 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначала, що з метою забезпечення збереження речових доказів необхідно накласти арешт на зазначене вище майно.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (абз. 1 ч. 3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 27.01.2026 у кримінальному провадженні № 0000125, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, речовим доказом визнано: кепку рожевого кольору з надписом «LA».

Відповідно до п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(абз. 1 ч. 3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим у клопотанні доведено, що кепка рожевого кольору з надписом «LA», на який вона просить накласти арешт, відповідає критеріям речових доказів, передбачених ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані докази, враховуючи мету арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Зважаючи на те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на кепку рожевого кольору з надписом «LA», яка належать ОСОБА_5 , вбачаю достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання

Керуючись ст. ст. 98, 131, 167, 168, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на кепку рожевого кольору з надписом «LA», що належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим або прокурором.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1