Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1001/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2026 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000033, від 17.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції України за процесуального керівництва Подільської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000033 від 17.03.2025 за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

В рамках досудового розслідування встановлено, що на території міста Києва тривалий час здійснюється протиправна діяльність невстановленої групи осіб, направлена на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом в особливо великих розмірах.

На виконання доручення, в рамках кримінального провадження співробітниками Департаменту кіберполіції Національної поліції України встановлено, що у ході моніторингу мережі Інтернет, виявлено веб ресурс 1win.com, оглядом якого встановлено наявність значної кількості ознак протиправної діяльності, що виражена у порушенні законодавства у сферах організації та проведення азартних ігор, фінансового моніторингу та основ національної безпеки України (колабораційна діяльність).

У результаті аналізу встановлено, що зазначений ресурс здійснює надання доступу до онлайн-казино та інших азартних ігор без відповідної ліцензії що дозволяє провадження такої діяльності, передбаченої українським законодавством. Такий спосіб функціонування фактично позбавляє державу механізму контролю за діяльністю зазначеного ресурсу та створює передумови для ухилення від регуляторних вимог та обов`язкових платежів.

Під час доступу до платформи встановлено, що сайт безперешкодно відкривається з території України та дозволяє громадянам України брати участь у азартних іграх, поповнювати рахунки та отримувати виграші. Відсутність територіальних обмежень та жодних перевірок юрисдикції користувача свідчить про цілеспрямоване надання послуг на ринку України без дотримання вимог, установлених для операторів азартних ігор, діяльність яких у таких умовах може завдавати шкоди державним інтересам.

Таким чином, веб ресурс 1win.com в порушення вимог ст. 14 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» здійснює діяльність щодо організації та проведення азартних ігор.

Крім того, у ході аналізу доступної технічної інформації, а також відомостей, що циркулюють у відкритих джерелах, встановлено наявність ознак потенційного зв`язку діяльності веб-ресурсу із суб`єктами, що можуть бути пов`язані з територією та юрисдикцією держави-агресора - російської федерації. Зокрема отриманою інформацією від криптобірж Binance та Bybit встановлено велику кількість осіб, які отримують значну кількість активів у тому числі громадяни російської федерації. Таким чином, вказані обставини містять ознаки створення каналів для неконтрольованого руху коштів, у тому числі через електронні платіжні системи та криптовалютні інструменти, відповідно створюючи загрозу функціонування фінансових потоків на користь структур, що можуть бути афілійовані з державою - агресором.

У подальшому, досліджуючи кластер гаманців, що належать 1win.com виявлено значний вивід віртуальних активів на віртуальні гаманці криптобірж Binance та Bybit, зокрема на віртуальні гаманці НОМЕР_2 (криптобіржа Binance) та НОМЕР_1 (криптобіржа Bybit).

Досліджуючи криптогаманець НОМЕР_2 який являється депозитною адресою Tron, та при відображені вказаного гаманця на платформі «chainalysis» встановлено, що кількість прийнятої суми на даний криптогаманець за весь період: 662 507 USDT із них 215 011 USDT безпосередньо від 1win.com.

Виявлено, що платформою «chainalysis» визначено значне отримання віртуальних активів від «Gambling», тобто від діяльності онлайн казино.

Досліджуючи криптогаманець НОМЕР_1 який являється депозитною адресою Tron, та при відображені вказаного гаманця на платформі «chainalysis» встановлено, що кількість прийнятої суми на даний криптогаманець за весь період: 503 676 USDT із них 142 364 USDT безпосередньо від 1win.com.

Виявлено, що платформою «chainalysis» визначено значне отримання віртуальних активів від «Gambling», тобто від діяльності онлайн казино.

Встановлено, що власником облікових записів із депозитними гаманцями НОМЕР_1 - на криптобіржі Bybit iз UID НОМЕР_3 та НОМЕР_2 - на криптобіржі Binance iз User ID НОМЕР_4, являється громадянин України: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, виходячи із вище наведеного, є підстави вважати що ОСОБА_4 використовуючи віртуальні гаманці, які зареєстрував на криптобіржі «ВINANCE» та «Bybit», здійснює легалізацію грошових коштів здобутих від незаконної діяльності з організації або проведення азартних ігор.

З урахуванням вказаних обставин та з метою попередження незаконного відчуження віртуальних активів (криптовалюти) чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, зважаючи на те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, орган досудового розслідування вважає за необхідне накладення арешту на віртуальні активи (криптовалюту), які знаходяться на обліковому записі Bybit iз UID НОМЕР_3.

Орган досудового розслідування вважає, що в матеріалах кримінального провадження наявна справжня потреба в накладенні арешту на віртуальні активи, оскільки майно, а саме віртуальні активи, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а саме - набуті кримінально протиправним шляхом та в подальшому можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з цим віртуальні активи, розміщені на вказаному обліковому записі, були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, метою арешту віртуальних активів, розміщених на обліковому записі, є збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України.

В той самий час, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіяні в результаті вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на віртуальні активи, розміщені на обліковому записі Bybit iз UID НОМЕР_3, що належить громадянину України: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та знаходяться у розпорядженні криптовалютної біржі «Bybit» (BYBIT TECHNOLOGY LIMITED, Bybit EU GmbH), зареєстрованою за адресою C/O C&J Qapital Ltd, F2-2A, 2nd Floor, Oceanic House, Providence Estate, Victoria, SC-13, Seychelles.

Крім того, в ч. 6 ст. 100 КПК України зазначено, що речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Разом з тим, з метою забезпечення арешту майна - віртуальних активів на обліковому записі, що належить громадянину України ОСОБА_4 орган досудового розслідування просить про розгляд даного клопотання без участі вказаної особи та її представників, з метою уникнення перерахувань віртуальних активів після виклику судом для участі у розгляді даного клопотання, а також про розгляд даного клопотання без участі представників криптовалютних бірж, з метою уникнення повідомлення представниками біржи осіб про наміри слідства арештувати віртуальні активи на облікових записах їх клієнтів.

В заяві на адресу суду прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 просив розгляд клопотання провести без його участі, подане клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна у судове засідання не викликався на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Метою накладання арешту на майно є збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про можливість накладення арешту на віртуальні активи ОСОБА_4 , слідчий суддя виходить з того, що до з`ясування обставин кримінального провадження, встановлення джерела походження активів на обліковому записі та в контексті доведених ризиків того, що такі активи здобуті незаконним шляхом, необхідно накласти арешт на такі активи як на речові докази (доходи від незаконної діяльності) до з`ясування обставин справи та забезпечення дієвості кримінального провадження.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000033, від 17.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на віртуальні активи на обліковому записі Bybit UID НОМЕР_3 із забороною користування, розпорядження чи відчуження, що обслуговуються криптовалютною біржою «Bybit».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1