Справа № 645/1/26
Провадження № 1-кс/645/42/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2026 р. м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001690 від 31.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна на речові докази, які 02.01.2026 добровільно видані потерпілим ОСОБА_4 , а саме: куртку камуфляжного забарвлення, запаковану до сейф-пакету 7219610; флісову кофту зеленого кольору, запаковану до сейф-пакету 7219609; термобілизну, запаковану до сейф-пакету WAR 170431.

В обґрунтування клопотання зазначив, що до ЧЧ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те що, 31.12.2025 о 08 год. 59 хв. за адресою: м. Харків, вул. Харківських Дивізій, 17, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в салоні автомобіля марки Renault Mеgane білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , здійснив постріл зі зброї моделі «ПМР» калібру 9 mm № НОМЕР_2 в область грудної клітини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим спричинив тілесні ушкодження останньому та вчинив грубе порушення громадського порядку (ІКС ІПНП 28207 від 31.12.2025). За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції №2 Харківського районного управління поліції №2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001690 від 31.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. В ході проведення допиту потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останній повідомив, що 31.12.2025 приблизно о 9:00 за адресою: м. Харків, вул. Харківських Дивізій, 17, ОСОБА_5 здійснив постріл зі зброї в область лівої частини грудної клітини потерпілого. Так, 02.01.2026 потерпілим ОСОБА_4 добровільно видано бушлат куртку камуфляжного забарвлення, флісову кофту зеленого кольору та термобілизну зеленого кольору, в яких він знаходився під час несення служби, та які було пошкоджено внаслідок пострілу в потерпілого. 02.01.2026 після проведення огляду предмету слідчим запаковано куртку камуфляжного забарвлення до сейф-пакету 7219610, флісову кофту до сейф-пакету 7219609, термобілизну до сейф-пакету WAR 1704315 та опечатано.

Прокурор зазначив, що незастосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вказане майно може бути відчуженим, спотвореним, чи взагалі знищеним.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, не заперечує проти його задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001690 від 31.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

02.01.2026 слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , у період часу з 11:30 год. до 11:45 год. у приміщенні службового кабінету № 29 ВП №2 Харківського РУП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32, було проведено огляд предмету, а саме, куртки флісової однотонного зеленого (оливкового) кольору. Після проведення огляду куртка костюма утеплювача упакована до сейф-пакету 7219609.

Крім того, 02.01.2026 слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 з 11.50 год. до 12.00 год. у приміщенні службового кабінету № 29 ВП №2 Харківського РУП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32. було проведено огляд предмету, а саме, куртки камуфляжного забарвлення з піксельним візерунком. Після проведення огляду куртка вітроволога захисна замова камуфляжного забарвлення з піксельним візерунком, розміром 60/5 упакована до сейф-пакету 7219610.

Крім того, 02.01.2026 слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , у період часу з 12:05 год. до 12:15 год. у приміщенні службового кабінету № 29 ВП №2 Харківського РУП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32 було проведено огляд предмету, а саме, термобілизни зеленого (оливкового) кольору. Після проведення огляду куртка костюма утеплювача упакована до сейф-пакету WAR 1704315.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 від 02.01.2026 зазначене майно, визнано речовим доказом.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001690 від 31.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України задовольнити.

Накласти арешт (позбавити права на відчуження, розпорядження та користування) на речові докази у кримінальному провадженні № 0001690 від 31.12.2025, а саме на: куртку камуфляжного забарвлення, запаковану до сейф-пакету 7219610; флісову кофту зеленого кольору, запаковану до сейф-пакету 7219609; термобілизну, запаковану до сейф-пакету WAR 170431.

Після проведення необхідних слідчих дій речові докази передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , попередивши останнього про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обов`язки по зберіганню вказаного майна до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку та, в разі необхідності, за першою вимогою надавати вказане майно з метою його огляду.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текс ухвали складено 06.01.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1