Провадження № 1-кп/752/2153/25
Суддя ОСОБА_1
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2025 року місто Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши під час судового засідання у кримінальному провадженні за №0000612 від 06.05.2025 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, клопотання представника потерпілої про прийняття цивільних позовів про відшкодування моральної шкоди та забезпечення цивільних позовів,

сторони кримінального провадження:

прокурор - ОСОБА_4 ,

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

захисник - ОСОБА_5 ,

інші учасники судового провадження:

потерпіла - ОСОБА_6 ,

представник потерпілого - ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В :

У судовому засіданні представник потерпілої - ОСОБА_7 , подав клопотання я кому просив прийняти цивільні позови про відшкодування моральної шкоди ОСОБА_6 та ОСОБА_8 до розгляду, а також про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянку :07:001:0004, та заборонити іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного об`єкту.

Прокурор не заперечував щодо прийняття цивільних позовів до розгляду. Щодо земельної ділянки, повідомив що, не має підтверджуючих документів, що та ділянка належить саме ОСОБА_3 .

Обвинувачений ОСОБА_3 та захисник - адвокат ОСОБА_5 підтримали думку прокурора, щодо долучення цивільного позову ОСОБА_6 не заперечували.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього додатки, суд дійшов таких висновків.

Вирішуючи клопотання адвоката ОСОБА_7 про прийняття цивільних позовів ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , до провадження та про забезпечення позову, суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження дійшов таких висновків.

Положеннями ч. 1 та ч. 4 ст. 128 КПК України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

При цьому, права та обов`язки цивільного позивача, цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду (ч. 2 ст. 61, ч. 2 ст. 62 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України визначено, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

У зв`язку з відповідністю позовної заяви загальним вимогам щодо форми і змісту позовної заяви, встановленими ст. 175, 177 ЦПК України, суд вважає, що є підстави для прийняття до розгляду, поданий цивільний позов, та визнання потерпілого цивільним позивачем, а обвинувального - цивільним відповідачем.

Також, суд, керуючись вимогами ст. 128, 315 КПК України, вважає за доцільне долучити до матеріалів кримінального провадження поданий адвокатом- ОСОБА_7 цивільні позови.

Вивчивши клопотання про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При цьому заходи забезпечення кримінального провадження щодо забезпечення цивільного позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами.

Разом з тим, у заявленому клопотанні не наведено належних доводів, які би вказували на те, що майно належить обвинуваченій, а також що невжиття заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення з боку цивільного відповідача.

З огляду на викладене підстав для задоволення клопотання про накладення арешту на майно суд не вбачає.

Керуючись ст. 128, 170-173, 314-316, 369-372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника потерпілої ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Цивільний позов ОСОБА_6 та цивільний позов ОСОБА_8 прийняти до провадження.

Визнати ОСОБА_6 та ОСОБА_8 - цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_3 - цивільним відповідачем.

У забезпеченні позову ОСОБА_6 та ОСОБА_8 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 29.10.2025 року.

Суддя ОСОБА_1