УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ТОВ «ВІТАЛ-Х» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2023 /справа №761/13465/23/ в рамках кримінального провадження №000162 від 18.04.2022,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ТОВ «ВІТАЛ-Х» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2023 /справа №761/13465/23/ в рамках кримінального провадження №000162 від 18.04.2022.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2023, було накладено арешт, зокрема на грошові кошти (у безготівкову вигляді), які знаходяться на розрахункових рахунках та грошові кошти, які в подальшому надходитимуть на рахунки суб`єкта господарювання, а саме ТОВ «ВІТАЛ-Х» (): АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (): НОМЕР_1 , АБ «УКРГАЗБАНК» (): НОМЕР_2 .

При цьому, адвокат зазначає, що майно, на яке накладено арешт слідчим суддею, не відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України. Крім того, зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було скасовано арешт на корпоративні права ТОВ «ВІТАЛ-Х», які були відчужені на користь «Міжнародна інвестиційна компанія «Аксіма» та змінено кінцевого беніфеціарного власника - ним став ОСОБА_4 , та призначено нового директора ОСОБА_5 . Таким чином, власник та директор товариства не мають жодного відношення до обставин, що розслідуються у кримінальному провадженні № 0000162 від 18.04.2022. Крім цього, зазначив, що з часу накладення арешту минуло понад 2 роки, та арешт майна позбавляє права ТОВ «ВІТАЛ-Х» на мирне володіння та розпорядження своїм майном, у зв`язку з чим у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, та представник власника майна просив слідчого суддю скасувати арешт майна.

В судове засіданні адвокат ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про день та час судового розгляду, не прибув. При цьому, звернувся із заявою про проведення судового розгляду у його відсутність. Клопотання підтримав клопотання з підстав, наведених у ньому.

Від прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , за клопотанням якого було накладено арешт на майно, також надійшла заява про проведення судового розгляду у його відсутність. Щодо задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна заперечував, мотивуючи свої доводи тим, що рішення про арешт майна переглядалося апеляційним судом та визнано законним.

Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, додатково долучені документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що слідчими ГСУ СБ України за процесуального керівництва прокурорів відділу Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000162 від 18.04.2022 року.

21.04.2023 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні накладено арешт, зокрема на грошові кошти (у безготівкову вигляді), які знаходяться на розрахункових рахунках та грошові кошти, які в подальшому надходитимуть на рахунки суб`єкта господарювання, а саме ТОВ «ВІТАЛ-Х» (): АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (): НОМЕР_1 , АБ «УКРГАЗБАНК» (): НОМЕР_2 , із забороною вчиняти видаткові операції з грошовими коштами (у безготівковому вигляді), які знаходяться на розрахункових рахунках та грошовими коштами, що в подальшому надходитимуть на вищезазначені рахунки суб`єктів господарювання, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, виплати заробітної плати.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься недоторканість права власності.

Статтею 16 КПК України встановлено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає в тому, що будь-яке втручання влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 передбачає позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції (рішення у справах «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, яким встановлено порушення ст.1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Разом із цим, із наданих слідчому судді матеріалів, не встановлено, що грошові кошти (у безготівкову вигляді) ТОВ «ВІТАЛ-Х», які знаходяться на банківських рахунках було знаряддям та/або предметом вчинення кримінального правопорушення, набуте кримінально протиправним шляхом, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, слідчим суддею враховано, що у кримінальному провадженні № 0000162 від 18.04.2022, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва скасовано арешт на корпоративні права ТОВ «ВІТАЛ-Х», змінено кінцевого беніфеціарного власника та директора товариства.

Крім цього, слідчий суддя враховує, що арешт на грошові кошти ТОВ «ВІТАЛ-Х», які розміщені на банківських рахунках, слідчим суддею в рамках вказаного кримінального провадження, було накладено більше двох років тому, однак прокурором не надано жодних документів, які б спростовували доводи адвоката ОСОБА_3 , наведені у клопотанні про скасування арешту майна, а також які б свідчили, що такий захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна є на даний час виправданим та необхідним для проведення досудового розслідування.

Також, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність обґрунтованих та переконливих даних, які б давали підстави вважати, що існують ризики, на підставі яких прийнято рішення про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна третьої особи на час розгляду клопотання про скасування арешту майна, а також недоведеність факту використання вказаного майна, як доказу у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Враховуючи наведене, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання представника ТОВ «ВІТАЛ-Х» - адвоката ОСОБА_3 необхідно задовольнити та скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2023 у справі №761/13465/23, а саме на грошові кошти (у безготівкову вигляді), які знаходяться на розрахункових рахунках та грошові кошти, які в подальшому надходитимуть на рахунки суб`єкта господарювання, а саме ТОВ «ВІТАЛ-Х» (): АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (): НОМЕР_1 , АБ «УКРГАЗБАНК» (): НОМЕР_2 .

Керуючись вимогами ст.ст.132, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ВІТАЛ-Х» - задовольнити.

Скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.04.2023 /справа №761/13465/23/ в рамках кримінального провадження №0000162 від 18.04.2022, із забороною вчиняти видаткові операції з грошовими коштами (у безготівковому вигляді), які знаходяться на розрахункових рахунках та грошовими коштами, суб`єкта господарювання ТОВ «ВІТАЛ-Х» (): АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (): НОМЕР_1 , АБ «УКРГАЗБАНК» (): НОМЕР_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя