УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" листопада 2025 р.Справа № 390/3092/25
Провадження № 1-кп/390/192/25

Колегія суддів Кропивницького районного суду Кіровоградської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кропивницькому

матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні за №0000082 від 03.06.2025 стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзеабад республіки Таджикістан, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 111 КК України,

та клопотання про продовження строку тримання під вартою,

в якості потерпілих особи у кримінальному провадженні не визнавались,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Кропивницького районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 111 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просила призначити судове провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні та заявила клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, яке обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Щодо запобіжного заходу

В обґрунтування клопотання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначила, що на даний час необхідність в раніше обраному ОСОБА_6 запобіжному заході у вигляді тримання під вартою не відпала, оскільки заявлені раніше ризики вчинення ОСОБА_6 дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України не зменшилися.

Обвинувачений ОСОБА_6 , перебуваючи на волі матиме можливість:

- переховуватись від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні державної зради в умовах воєнного стану. Цей злочин вчинено з прямим умислом з ідеологічних і корисливих мотивів;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, шляхом залякування, фізичного та морального впливу;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки, обвинувачений підтримував зв`язок з невстановленими представниками країни-агресора та надавав їм допомогу в проведенні підривної діяльності проти України;

- вчинити нові подібні кримінальні правопорушення, а так само інші кримінальні правопорушення, так як обвинувачений своїми незаконними діями проявив схильність до скоєння злочинів.

ОСОБА_6 обвинувачується в умисному вчиненні державної зради в період збройного конфлікту в умовах воєнного стану. Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 відповідає суспільному інтересу.

Так, продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження знищення речей і документів, які мають істотне значення для встановлення об`єктивних обставин кримінального правопорушення та вчинення інших кримінальних правопорушень.

При цьому прошу врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

Крім того, за змістом частини шостої статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений не заперечував щодо продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 також не заперечував щодо призначення справи до розгляду та продовження запобіжного заходу.

Розглянувши наведене клопотання колегія суддів встановила таке.

Під час досудового розслідування ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 30.11.2025.

Відповідно до вимог частини третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (обвинувачених).

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Суд, дослідивши обґрунтування поданого клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт, вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі з конфіскацію майна, а тому ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Тобто зазначений прокурором ризик про можливість переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, судом не встановлено. Також в Україні діє воєнний стан.

Ці обставини дають суду підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилитися від суду з метою уникнення покарання, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не забезпечить його належної процесуальної поведінки та попередження ризиків, передбачених частиною першою статті 176 КПК України.

Крім того, за змістом частини шостої статті 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене та обставини провадження, суд вважає, що у справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. У той же час, суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_6 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Відповідно до частини четвертої статті 187 КПК України під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Суд в цьому випадку вважає за доцільне не визначати розмір застави.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні обвинуваченого під вартою, а тому суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів.

Щодо можливості призначення справи до судового розгляду

Справа підсудна Кропивницькому районному суду Кіровоградської області.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, або зупинення провадження немає.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору немає.

З вказаних мотивів суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні № №0000082 від 03.06.2025 стосовно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 111 КК України.

Прокурор заявила клопотання про судовий розгляд цього кримінального провадження у закритому судовому засіданні за участю учасників кримінального провадження, оскільки здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом, оскільки в матеріалах наявна інформація, що охороняється законом, а проведення судового розгляду в закритому судовому засіданні забезпечить, як визначені права сторони захисту так і дотримання вимог КПК України.

Обвинувачений і його захисник підтримали наведене клопотання, підкреслили, що розгляд справи у закритому судовому засіданні необхідний для забезпечення безпеки ОСОБА_6 зважаючи на суть пред`явленого йому обвинувачення.

Відповідно пунктів 4, 5 частини другої статті 27 КПК України слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Підсумувавши наведене, з урахуванням думки учасників кримінального провадження колегія суддів дійшла до висновку про необхідність здійснення судового розгляду цієї справи у закритому судовому засіданні.

Керуючись статтями 27, 176, 177, 181, 183, 184, 194, 196, 314-316 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні за №0000082 від 03.06.2025 стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 111 КК України, у закритому судовому засіданні у приміщенні Кропивницького районного суду Кіровоградської області на 10:15 05 грудня 2025 року.

В судове засідання здійснити виклик учасників судового провадження, участь яких є обов`язкова.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 10:45 28 листопада 2025 року до 10:45 26 січня 2026 року.

Строк дії ухвали закінчується о 10:45 26 січня 2026 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику, прокурору та направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Судді: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3