Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

26 вересня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «КТ-44» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000117 від 02.02.2021,

ВСТАНОВИВ:

адвокат ОСОБА_3 звернулася з клопотанням в інтересах ТОВ «КТ-44» про скасування арешту майна, накладеного на грошові кошти, які належать ТОВ «КТ-44» на рахунах: НОМЕР_1 (МФО 328209 АБ «Пiвденний»); НОМЕР_2 (МФО 300528 АТ «ОТП БАНК»); НОМЕР_3 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк»); НОМЕР_4 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк»); НОМЕР_5 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк»); НОМЕР_6 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк».

Зазначає, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні відомості, про яке 02.02.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000117 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1 ст. 366 КК України, в межах якого ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 25.07.2023 у справі №758/5621/23 було накладено арешт на вищезазначені рахунки. Зазначає, що накладаючи арешт на грошові кошти товариства, слідчим судде не було враховано, що накладення арешту на грошові кошти може спричинити неможливість ведення подальшої господарської діяльності, проведення своєчасних розрахунків з контрагентами, своєчасної виплати заробітної плати, сплати до бюджету необхідних податкових відрахувань. Крім того, арештоване майно не відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки безготівкові кошти не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами. Тому накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на рахунках, враховуючи їх нематеріальний і не індивідуалізований характер, не узгоджується з заявленою метою збереження речових доказів. ТОВ «КТ-44» не є у кримінальному провадженні №0000117 від 04.07.2023 юридичною особою, щодо якої здійснюється кримінальне переслідування та щодо якої можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру. Також в даному кримінальному провадженні жодній уповноваженій (посадовій) особі товариства не повідомлено про підозру. Крім того, ТОВ «КТ-44» є підприємством реального сектору економіки та здійснює свою діяльність виключно в правовому полі, воно не має ознак фіктивності чи транзитності, що виключає участь товариства в «транзитно-конвертаційній групі», перелік учасників яких зазначено у клопотанні. Також зазначає, що накладення арешту на грошові кошти, які належать товариству, призвело до припинення його діяльності, в тому числі по зобов`язанням, які виникають із укладених договорів.

У судовому засіданні представник ТОВ «КТ-44» адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила клопотання задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити у скасуванні арешту майна, оскільки у застосуванні цього заходу не відпала потреба, досудове розслідування триває, тому арешт майна є актуальним.

Розглянувши доводи клопотання, дослідивши додані матеріали слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 частини 1 статті 174 КПК).

З`ясовано, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000117 від 04.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1 ст. 366 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 25.07.2023 у справі №758/5621/23 було накладено арешт, зокрема на грошові кошти, які належать ТОВ «КТ-44» на рахунах: НОМЕР_1 (МФО 328209 АБ «Пiвденний»); НОМЕР_2 (МФО 300528 АТ «ОТП БАНК»); НОМЕР_3 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк»); НОМЕР_4 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк»); НОМЕР_5 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк»); НОМЕР_6 (МФО 351005 АТ «УкрСиббанк».

Клопотання про скасування арешту майна подано з підстав його необґрунтованості.

Водночас, при розгляді слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна з вказаної підстави, перевірка ухвали, якою було накладено арешт на майно не проводиться. Слідча суддя не уповноважена на такий розгляд, на відмінно від перегляду судом вищої інстанції, оскільки слідча суддя не оцінює ухвалу про накладення арешту на майно на предмет її законності та обґрунтованості в момент накладення арешту.

Між тим доводи, які викладені в поданому клопотанні фактично зводяться до незгоди з висновками слідчого судді Подільського районного суду м. Києва, викладеним в ухвалі від 25.07.2023 у справі №758/5621/23, неналежного здійснення ними судового контролю під час вирішення питання про арешт майна.

Відповідно до ч. 2 , 3 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя виходив з того що майно, на яке просив накласти арешт прокурор, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а також з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доказів завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні не надано, а тому відсутні підстави вважати, що майно перестало мати значення речового доказу у ньому.

Тому на даний час, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставність та необґрунтованість накладення арешту, або ж обставин, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

За таких обставин подане клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 26, 174, 309 КПК, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «КТ-44» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000117 від 02.02.2021 - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1