Справа № 308/7065/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4

з участю:

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника обвинуваченого ОСОБА_7

представника потерпілого ОСОБА_8 : ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання представника потерпілого ОСОБА_8 - ОСОБА_9 про призначення молекулярно-генетичної експертизи у кримінальній справі № 308/7065/22, кримінальне провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001726 від 13.12.2021 р. про обвинувачення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п. 6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження №308/7065/22, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001726 від 13.12.2021 р. про обвинувачення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п. 6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України.

03.11.2025 року представник потерпілого ОСОБА_8 - ОСОБА_9 подав до суду клопотання, згідно якого просив суд призначити проведення молекулярно-генетичної експертизи плям бурого кольору, схожих на кров, які наявні на стрічці (матерчатій частині) медалі, яка була вилучена під час обшуку з помешкання обвинуваченого ОСОБА_6 (огляд зазначеної медалі здійснювався в судовому засіданні 09.10.2025 року).

Колегією суддів поставлено на обговорення питання про розгляд клопотання про призначення проведення молекулярно-генетичної експертизи.

Представник потерпілого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання, просив суд його задовільнити.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечила. Зазначила, що проведення даної експертизи призведе до затягування строків розгляду справи.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав доводи захисника.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, представника потерпілого, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

На виконанняст. 350 КПК України, клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченимиКПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. При цьому суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про те, що сторона кримінального провадження, враховуючи принцип змагальності кримінального провадження, повинна вказати обставини, які можуть бути підтверджені або спростовані внаслідок проведення будь-якого експертного дослідження та продемонструвати, що його проведення є необхідним для пошуку істини (рішення ЄСПЛ у справі «Краксі проти Італії» від 5.12.2002 р.). Вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо сторона обвинувачення просить, щоб суд прийняв інші докази, такі як висновок експерта, національний суд повинен вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи. Національний суд може вільно, за умови дотримання умов Конвенції, відмовити в проведенні експертизи, запропонованою стороною провадження (справи «Хусейн та інші проти Азербайджану», «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії», «Poletan і Azirovik проти колишньої Югославської Республіки Македонія»).

За таких обставин, право на судовий розгляд за принципом змагальності означає, що сторонам обвинувачення і захисту має бути надана можливість ознайомитися із зауваженнями та доказами, наданими іншою стороною, і відповісти на них, згідно з принципом рівності сторін змагального процесу як однієї зі складових концепції справедливого суду, кожній стороні повинно бути надано розумну можливість представити свої аргументи на умовах, які не ставлять її у гірше становище порівняно з опонентом.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності ; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Разом з тим, у відповідності до положення ч.2 ст.242 КПК України, проведення молекулярно-генетичної експертизи не є обов`язковим. Відповідно, не проведення молекулярно-генетичної експертизи на стадії досудового розслідування, не є підставою для призначення такої на стадії судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

При цьому, статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, яке може бути реалізовано лише за наявності відповідного клопотання та підстав, визначених законом, тобто належить до дискреційних повноважень суду.

У частині 3 статті 333 КПК України передбачено, що у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Разом з тим, у даному кримінальному провадженні під час судового розгляду в порядку ст. 332 КПК України були безпосередньо досліджені речі, на які посилається сторона захисту. Речові докази, а саме медаль, яка була вилучена під час обшуку з помешкання обвинуваченого ОСОБА_6 в залі судового засідання, досліджена візуально, її наявність, характеристики, кількість, зовнішні ознаки були зафіксовані в протоколі судового засідання.

Крім того, відповідно до постанови від 21.05.2020 року у справі №522/20534/15-к ВС зазначив, що «суд не зобов`язаний призначати експертизу лише за формальною вимогою сторони, якщо в матеріалах справи вже наявні відомості, достатні для встановлення обставин, що мають значення для справи, або якщо дослідження об`єкта здійснено безпосередньо в суді».

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 21.12.2021 у справі № 754/13679/19 зазначив, що експертиза не може підміняти оцінку доказів судом та не може використовуватися як засіб оскарження вже досліджених обставин без наявності нових фактів або суперечностей.

У постанові Верховного Суду від 25.04.2023 у справі № 686/17935/21 зазначено, що суд вправі відмовити у призначенні експертизи, якщо питання, поставлені стороною, виходять за межі повноважень експерта або не потребують спеціальних знань.

Об`єкти, щодо яких заявлена експертиза, не є самостійними або ключовими джерелами доказів у контексті доведеності вини ОСОБА_6 , оскільки на цю обставину вказують також інші докази, які вже досліджені в судовому розгляді.

Слід зазначити, що відповідно до ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, а ст. 94 КПК України передбачає, що кожен доказ не має наперед встановленої сили. Суд вільний у своїй оцінці доказів, що вже надані сторонами. Залучення експертизи лише для підтвердження версії сторони обвинувачення за відсутності нових обставин, які не могли бути з`ясовані раніше, не відповідає вимогам процесуальної економії та допустимості втручання у розумні строки.

Відповідно до ч.2 ст. 244 КПК України у клопотанні про проведення експертизи зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Окрім того, колегія суддів зауважує, що у порушення приписів ст. 244 КПК України подане клопотання представника потерпілого ОСОБА_8 - ОСОБА_9 про призначення молекулярно-генетичної експертизи не містить жодного викладу обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання та у ньому відсутній перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. Окрім того у клопотанні не зазначено експерта, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи.

Окрім того у клопотанні відсутнє жодне обгрунтування необхідності призначення молекулярно-генетичної експертизи , не зазначено на підтвердження або спростування яких обставин може вплинути висновок молекулярно-генетичної експертизи.

Також до клопотання не долучено жодних матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Верховний суд у своїй практиці неодноразово наголошував, що відсутність біологічних чи дактилоскопічних слідів не є автоматичним підтвердженням непричетності особи до злочину, а повинна оцінюватись у сукупності з іншими доказами.

Крім того, у постанові від 17.10.2019 року у справі №686/16647/16-к Верховний Суд зазначив, що: «клопотання про призначення експертизи не може бути використане стороною захисту як інструмент затягування розгляду справи або дублювання вже досліджених обставин».

У постанові Верховного Суду від 16.03.2023 у справі № 161/730/20 зазначено, що: експертиза не є обов`язковою формою перевірки версії сторони, якщо існує достатня сукупність інших доказів, що дозволяє встановити обставини кримінального правопорушення.

Окрім того, суд зазначає, що сторона обвинувачення протягом цього часу не ініціювала подібне клопотання у межах досудового розслідування, хоча мала таку можливість відповідно до ст. 244 КПК України.

Також, у клопотанні відсутнє жодне обгурнтування того, що експертиза на теперішній момент є єдино можливим і необхідним засобом для встановлення істотних обставин.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що необхідність у проведенні експертизи, зазначеної у клопотанні представника потерпілого на даному етапі не підтверджена жодним належним обґрунтуванням, а її проведення потребує відкладення судового розгляду, що суперечить принципу розумності строків (ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; ст. 28 КПК України).

З урахуванням того, що об`єкти, стосовно яких заявлено клопотання, вже були оглянуті судом, визнані речовими доказами та дослідженні в судовому засіданні, а також відсутні обґрунтовані обставини, які свідчили б про необхідність спеціальних знань для оцінки цих доказів, колегія суддів не вбачає підстав для призначення молекулярно-генетичної експертизи.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 26, 93, 94, 98, 100, 101, 242, 244, 332, 363 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_8 - ОСОБА_9 про призначення молекулярно-генетичної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 24.11.2025 року о 09 год. 00 хв.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3