У Х В А Л А

Справа № 149/1487/25

Провадження №1-кс/149/315/25

01.07.2025 р. м. Хмільник

Слідчий суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 та прокурора Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 про залишення без розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 383, ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 343 КК України ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області перебуває клопотання слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000085, погоджене прокурором Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 383, ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 343 КК України.

25.06.2025 від прокурора Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 надійшла заява про залишення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , без розгляду, оскільки відпала необхідність у застосуванні вказаного запобіжного заходу, так як 23.06.2025 слідчим СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , в порядку п. 4 ч. 1 ст. 280 КПК України, прийнято рішення про зупинення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з призовом ОСОБА_7 на військову службу по мобілізації.

30.06.2025 від слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 надійшла заява про залишення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , без розгляду, оскільки відпала необхідність у застосуванні вказаного запобіжного заходу, так як 23.06.2025 слідчим СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , в порядку п. 4 ч. 1 ст. 280 КПК України, прийнято рішення про зупинення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з призовом ОСОБА_7 на військову службу по мобілізації.

В судовому засіданні прокурор просив зазначені заяви задовольнити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 проти залишення клопотання без розгляду заперечила, натомість просила відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

В судове засідання підозрюваний ОСОБА_7 не з`явився, причини неявки не повідомив, клопотань не направляв.

Слідчий суддя, заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження згідно зі ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, диспозитивність, розумність строків.

Під час кримінального провадження слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати КПК України. У випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Чинні норми КПК України не передбачають ухвалення слідчим суддею такого процесуального рішення, як залишення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без розгляду, в тому числі за клопотанням прокурора, слідчого.

Водночас, за змістом ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження, передбачених ст. 7 КПК України є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений КПК України. При цьому, за змістом ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ч. 5 ст. 40 КПК України). Прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ч. 1 ст. 36 КПК України).

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Змагальність сторін кримінального провадження як засада кримінального провадження (ст. 22 КПК України) передбачає, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Диспозитивність представляється як гарантовані державою можливості незалежних один від одного суб`єктів права за своїм бажанням обирати із передбачених законом альтернативних варіантів правомірної поведінки такого, котрий найбільш повно сприяв би задоволенню законних інтересів цих суб`єктів. Диспозитвність передбачає неможливість надходження для суб`єкта права негативних правових наслідків у випадку його відмови від одного варіанта поведінки та надання переваги іншому.

Принцип диспозитивності як правова засада передбачає, що суб`єктам кримінального процесу надається і забезпечується можливість вільно в межах закону обирати способи поведінки для захисту своїх прав, а також впливати на хід і результати кримінальної процесуальної діяльності, головним призначенням якої є забезпечення гнучкості, прозорості та повноти захисту заінтересованими суб`єктами процесу своїх прав, а також стимулювання їхньої активності у захисті цих прав.

У межах розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000085 08.06.2025 о 18:54 год. ОСОБА_7 був затриманий на підставі ухвали слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду від 30.05.2025 року про надання дозволу на затримання підозрюваного з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. 09.06.2025 року затриманий ОСОБА_7 був доставлений до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим його звільнено після встановлення його особи о 14:03 год 09.06.2025. Разом з тим, завершити розгляд клопотання за участю ОСОБА_7 у той же день не представилось за можливе у зв`язку із заявленням відводу слідчому судді. У подальшому у судові засідання підозрюваний ОСОБА_7 не з`являвся, клопотань до суду не направляв.

До суду прокурором також було надано відомості про те, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був призваний на військову службу під час мобілізації та направлений до військової частини. КПК України не врегульовує процесуальні наслідки призову підозрюваногоо на війському службу за мобілізацією під час розгляду клопотання слідчим суддею на стадії досудового розслідування, зокрема не передбачає можливість зупинення розгляду такого клопотання до звільнення підозрюваного з військової служби, можливість розгляду клопотання за відсутності підозрюваного у випадку його призову на військову службу тощо. Однак, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує слідчий суддя в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції.

Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою ст. 193 КПК України. Вказане положення кореспондується із приписами ст. 21 КПК України, якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому КПК України.

Забезпечення права на захист як засада кримінального провадження (ст. 20 КПК України) передбачає, що підозрюваний має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Крім того, як вбачається зі змісту заяв слідчого та прокурора, 23.06.2025 слідчим СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , в порядку п. 4 ч. 1 ст. 280 КПК України, прийнято рішення про зупинення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з призовом ОСОБА_7 на військову службу по мобілізації.

Вказане у сукупності з іншими встановленими у ході розгляду обставинами свідчить про те, що сторона обвинувачення не наполягає на продовженні розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 у зв`язку з зупиненням досудового розслідування через призов підозрюваного по мобілізації. При цьому обов`язок доведення обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що дають підстави для застосування запобіжного заходу, покладено саме на прокурора, який в даному випадку просить залишити клопотання слідчого без розгляду.

Крім того, слідчий суддя враховує, що розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 за його відсутності виключається, оскільки обставин, передбачених ч. 6 ст. 193 КПК України не встановлено, а в протилежному випадку такий розгляд може істотно порушити гарантовані підозрюваному КПК України права.

З цих же підстав слідчий суддя не вбачає підстав для постановлення ухвали про відмову у задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу (на що вказує захисник підозрюваного), оскільки слідчий суддя відмовляє в застосуванні запобіжного заходу виключно у тому випадку, якщо прокурор не доведе наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, саме у ході розгляду клопотання по суті, на чому сам прокурор не наполягає.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги заяви прокурора та слідчого про залишення клопотання про застосування запобіжного заходу без розгляду, що свідчить про непідтримання вимог клопотання, слідчий суддя, з огляду на положення ст. 26 КПК України, а також на засади законності, змагальності сторін, диспозитивності, розумності строків, приходить до висновку що клопотання про застосування запобіжного заходу слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 26, 370, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 - задовольнити.

Заяву прокурора Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 - задовольнити.

Клопотання слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні №0000085 ОСОБА_7 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1