Справа № 642/8161/24
Провадження № 1-кс/642/58/25
УХВАЛА

Іменем України

21.05.25 м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

в с т а н о в и в:

27.12.2024 на розгляд слідчому судді Ленінського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності уповноважених осіб ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 21.12.2024 про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України.

В обґрунтування скарги зазначено, що 21.12.2024 ОСОБА_3 подав до ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області заяву про вчинення кримінального правопорушення. Скаржник ОСОБА_3 зазначає, що в порушення вимог ст. 214 КПК України відомості за його повідомленням про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 просив скаргу задовільнити, посилаючись на імперативність положень ст. 214 КПК України, яка зобов`язує слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Скаржник зазначав, що відомості за заявами про вчинення кримінальних правопорушень повинні вноситися до ЄРДР, навіть якщо результати аналізу наведених в цих заявах відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, положення ст. 214 КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноваженого органу здійснити фіксацію наданих особою відомостей для реалізації органом кримінального правопорушення завдань кримінального провадження.

Представник органу дізнання у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, вивчивши доводи скарги та оцінивши надані письмові докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, в силу вимог частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Судовим розглядом встановлено, що 21.12.2024 ОСОБА_3 звернувся з заявою про вчинене кримінальне правопорушення до ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області. В заяві зазначалося, що заявник під час ознайомлення 10.12.2024 в КЗОЗ «ОЦ МСЕ» з особовою справою з`ясував, що відсутня відповідь на його запит від 12.11.2024 вх.№01-08/187 щодо копій актів оглядів, що є грубим порушенням його прав, свобод і інтересів та розцінюються заявником, як самовправство, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України.

Аналізуючи зміст заяви ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення встановлено, що воно не містить достатніх відомостей та інформації про вчинене кримінальне правопорушення. Натомість, за своєю суттю це повідомлення містить припущення заявника ОСОБА_3 про ймовірне вчинення кримінального правопорушення посадовими особами КЗОЗ «ОЦ МСЕ», яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті ОСОБА_3 обставин, викладених у вказаній заяві.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 21.12.2024 не вбачається достатніх об`єктивних відомостей та конкретних фактів щодо наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Так, зміст заяви не містить конкретних відомостей, які б свідчили про вчинення кримінально-караного діяння і не є в розумінні вимог статті 214 КПК України повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Зазначені обставини позбавляють орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу кримінального правоворушення, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана, в тому числі, для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

З урахуванням викладеного, доводи скарги ОСОБА_3 є необґрунтованими та безпідставними, у зв`язку з чим у задоволенні цієї скарги необхідно відмовити відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 214, 303-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності уповноважених осіб ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 21.12.2024 про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1