Справа №: 388/1538/24
провадження №: 1-кп/398/215/25
УХВАЛА

Іменем України

"21" серпня 2025 р. м. Олександрія

Колегія суддів Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні, клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт,у кримінальному провадженні, внесеному 09.05.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000197, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Катеринівка Долинського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, безробітного, не військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 08.11.2022 року вироком Долинського районного суду Кіровоградської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі. На підставі статті 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження, внесене 09.05.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000197 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

14.08.2025 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

15.08.2025 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт за місцем мешкання матері обвинуваченого - АДРЕСА_2 .

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав подане клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого строком на 60 днів, оскільки строк запобіжного заходу спливає 23.08.2025 року, а до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин, на теперішній час продовжують існувати ризики, зазначені у п.1, п.2, п.3, п.4 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого, задля гарантування виконання обвинуваченим передбачених ст.194 КПК України обов`язків, просить клопотання задовольнити. При вирішенні клопотання врахувати особу обвинуваченого, характеризуючі його дані. Вважає, що застосування менш суворого запобіжного заходу не здатне забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти зазначеним ризикам.

Законний представник неповнолітньої потерпілої ОСОБА_8 ОСОБА_9 подала заяву про розгляд вказаних клопотань в судовому засіданні у її відсутність. Клопотання прокурора про продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою вважає таким, що підлягає задоволенню.

Представник неповнолітньої потерпілої ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_10 подав заяву про проведення сьогоднішнього судового засідання у відсутність потерпілої сторони, клопотання прокурора про продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою вважає таким, що підлягає задоволенню.

Захисник адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримала подане клопотання про заміну запобіжного заходу ОСОБА_6 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Вважає, що обраний відносно її підзахисного запобіжний захід не відповідає тяжкості злочину. Ризики, що наводяться прокурором у клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, є формальними та не підтверджуються жодними фактичними обставинами. Зі спливом часу, саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і суд повинен навести інші підстави для продовження тримання особи під вартою. Просить змінити запобіжний захід ОСОБА_6 на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 . Проти задоволення клопотання прокурора заперечує, вважає що більш м`який запобіжний захід здатен забезпечити належну процесуальну поведінку її підзахисного.

Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання прокурора заперечує. Просить задовольнити клопотання його захисника про зміну запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою судом перевіряється факт того, що ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та його продовження, не зменшились та продовжують існувати.

Згідно з положеннями ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Як наголошено в ст.ст.181, 202 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.06.2025 року продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 до 23.08.2025 року.

В судовому засіданні прокурор довів наявність ризиків визначених зокрема п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризик переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, який закон класифікує як особливо тяжкий та карається позбавленням волі на строк від 7 до 12 років, а тому ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування.

Такий висновок суду узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Так, вказаний ризик є наявним протягом усього розгляду кримінального провадження до винесення судом кінцевого рішення, однак, прогнозованість такої поведінки з боку обвинуваченого слід оцінювати з урахуванням індивідуальності особи обвинуваченого та обставин кримінального провадження, в даному випадку це те, що: ОСОБА_6 не одружений, не має утриманців, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, не відбув покарання призначене вироком Долинського районного суду Кіровоградської області від 08.11.2022 року. Тобто, вірогідність переховування обвинуваченого від суду, враховуючи наведені обставини, суд відносить до високого ступеню.

Крім того, на території України триває військова агресія з боку російської федерації, що часто створює невизначеність на кордонах України та позбавляє насамперед прикордонну службу України можливості здійснювати належний контроль за всією ділянкою державного кордону, отже, і пропуск громадян через кордон із дотриманням відповідних порядку та правил. Усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, існує ризик того, що у обвинуваченого може виникнути бажання переховуватися від суду, без перешкод залишити своє місце проживання з метою уникнення можливого покарання, чим перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором ризик того, що ОСОБА_6 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні, які не допитувалися судом, з метою зміни останніми своїх показів або відмови від їх давання. Суд враховує, що обвинувачений та свідки знайомі між собою.

Зазначені вище обставини виправдовують тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою та вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наведеним вище ризикам.

Водночас, суд вважає недоведеними заявлені прокурором ризики, передбачені: п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на інших осіб, причетних до злочину; п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, - оскільки на існування таких ризиків прокурором не наведено безспірних аргументів та достатнього обґрунтування, а тому їх наявність слід вважати недоведеною.

Щодо позиції сторони захисту про можливість застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, судом відзначається, що стороною захисту не доведено наявність обставин, які б спростовували наявність вищенаведених ризиків або свідчили про низький рівень їх ймовірності.

За сукупності наведених обставин та даних, колегія суддів дійшла висновку про те, що відносно обвинуваченого ОСОБА_6 слід продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 197, 331, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 строком на шістдесят днів, тобто з 21 серпня 2025 року до 19 жовтня 2025 року включно.

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3