Справа № 308/5249/24
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.05.2025 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , захисника-адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді у режимі відеоконференції кримінальне провадження 11-кп/4806/4/25, за апеляційними скаргами прокурора відділу Департаменту нагляду за додержанням законів органами ДБР Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 та прокурора відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_5 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.12.2024.

Цією ухвалою обвинувальний акт, щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ярославль (РФ), мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України;

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця РФ, мешканця АДРЕСА_2 , громадянина України, обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 368 КК України, відомості про які 04.05.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000746, повернуто прокурору, який його склав.

На вказану ухвалу суду прокурор відділу Департаменту нагляду за додержанням законів органами ДБР Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 та прокурор відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_5 подали апеляційні скарги, у яких порушують питання про скасування ухвали та призначення нового розгляду даного кримінального провадження в суді першої інстанції зі стадії підготовчого засідання.

В запереченні на апеляційні скарги сторони обвинувачення, обвинувачений ОСОБА_10 та його захисник-адвокат ОСОБА_11 вказують на їх безпідставність й необґрунтованість з огляду на те, що їх твердження, які є аналогічними за змістом, носять характер формалізму та не конкретизують і не доводять жодної обставини, на які сторона обвинувачення посилаються як на підстави для подання апеляційних скарг. Просять ухвалу суду залишити без змін а апеляційні скарги сторони обвинувачення без задоволення.

До початку апеляційного розгляду кримінального провадження 11-кп/4806/4/25/25 від захисника-адвоката ОСОБА_11 надійшло клопотання про зупинення судового провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_10 , оскільки останній на даний час проходить військову службу за призовом під час мобілізації.

Заслухавши доповідь судді, промову прокурора, який заперечив проти задоволення клопотання захисника-адвоката ОСОБА_11 ,

-2-

думку захисника-адвоката ОСОБА_6 , який не заперечив проти зупинення судового провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_10 , дослідивши зміст до доводи клопотання, колегія суддів уважає, що клопотання захисника-адвоката ОСОБА_11 не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ч. 4 ст. 401 КПК України, обвинувачений підлягає обов`язковому виклику в судове засідання для участі в апеляційному розгляді, якщо в апеляційній скарзі порушується питання про погіршення його становища або якщо суд визнає обов`язковою його участь.

Як регламентовано положеннями про апеляційний розгляд, встановленими у ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

У зв`язку з військовою агресією РФ, в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан, строк дії якого на даний час продовжено Указами Президента. Крім того, Указом Президента України № 65/2022 від 24.02.2022 в державі оголошено загальну мобілізацію.

Відповідно до ч. 1 ст. 335 КПК України у разі якщо обвинувачений був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб.

Зазначена норма кримінального процесуального закону орієнтує суд на те, що перебування обвинуваченого на військовій службі за призовом під час мобілізації, на особливий період, унеможливлює проведення судового провадження щодо нього на вимагає зупинення такого провадження. Вона покликана максимально мобілізувати ресурси для надання збройної відсічі державі-агресору та забезпечити можливість проходження обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

З іншого боку, таке зупинення провадження може створити загрозу реалізації однієї із засад кримінального провадження - розумності строків. Ця засада має на меті встановити темпоральну межу невизначеності підозри й обвинувачення та гарантувати право насамперед підозрюваного та обвинуваченого, а також інших осіб, права та законні інтереси яких обмежуються під час провадження, від необґрунтованого та надмірного його затягування.

Вирішуючи питання конкуренції положень, які визначають процесуальну форму здійснення судового розгляду (до якої можна віднести також і положення про зупинення судового провадження) та положень щодо обов`язку суду забезпечити розумність строків судового розгляду, суд виходить зі змістовної характеристики належної правової процедури.

Так, недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд (постанова Верховного Суду від 24.05.2021 у справі № 640/5023/19). Стаття 6 цієї Конвенції надає кожній особі право на розгляд справи упродовж розумного строку, яке має на меті забезпечити, щоб обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена.

Суд також враховує те, що кримінальна процесуальна форма ґрунтується на системі засад кримінального провадження, розподілі процесуальних функцій та забезпечує їх реалізацію у належній правовій процедурі. У площині належної правової

-3-

процедури перебувають також питання дискреції учасників кримінального провадження і судового розсуду, а також можливість судового тлумачення застосування правових норм за наявності відповідних прогалин. Вимога застосування належної правової процедури не може бути відірваною від завдань кримінального провадження, вона може діяти лише системно з ними.

Якщо положення ч. 1 ст. 335 КПК України сприймати як такі, що безальтернативно вимагають зупинення судового провадження у випадку призову за мобілізацією обвинуваченого, то можна дійти висновку, що законодавець не врахував засади кримінального провадження при формулюванні відповідних положень. Однак, ч. 3 ст. 7 КПК України вказує, що зміст і форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом ІХ1 цього Кодексу.

Конструкція ст. 335 КПК України дозволяє дійти висновку, що зупинення судового провадження можливе за наявності об`єктивних перешкод для його продовження. Наприклад, у випадку ухилення обвинуваченого від явки до суду, суд може прийняти рішення щодо приводу обвинуваченого (ст. 140 КПК України), накладення на нього грошового стягнення (ст. 139 КПК України) або ж звернення застави у дохід держави (ст. 182 КПК України). Зупинення з підстав захворювання обвинуваченого на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу можливе у тих випадках, коли ця хвороба виключає його участь у судовому провадженні. Ці висновки щодо тлумачення положень ст. 335 КПК України забезпечують дотримання належної правової процедури та з урахуванням диференціації процесуальної форми дозволяють уникнути надмірного формалізму у правозастосуванні.

Окрім того, суд бере до уваги зміст та загальну спрямованість змін до КПК України, які були внесені Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» (Закон № 2201-IX від 14.04.2022) та Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або його зміни з інших підстав» (Закон № 2125-IX від 15.03.2022). Так, законодавець наділяє правозастосувача можливістю оцінювати потребу: (1) проведення досудового розслідування в умовах воєнного стану (п. 4 ч. 1 ст. 280 КПК України); (2) звернення до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування підозрюваному чи обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період (абз. 2 ч. 1 ст. 616 КПК України). Отже, закон передбачає існування дискреційного порядку вирішення питань, пов`язаних із мобілізацією підозрюваних (обвинувачених) для проходження військової служби за призовом під час мобілізації.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що положення ст. 335 КПК України у частині зупинення судового провадження у зв`язку з мобілізацією не є імперативними. На відміну від інших підстав для зупинення судового провадження, при зупиненні у зв`язку з мобілізацією обвинуваченого необхідно враховувати реальну можливість його участі у судових засіданнях, виходячи зокрема з (1) роду військ, (2) завдань, які виконує відповідний військовій підрозділ, його дислокації, (3) посади обвинуваченого тощо.

Тому, вирішуючи заявлене захисником-адвокатом ОСОБА_11 клопотання про зупинення судового провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_10 до його звільнення з військової служби під час призову по мобілізації, колегія суддів виходить з наступного.

-4-

Як вбачається із долученої до заяви довідки ІНФОРМАЦІЯ_3 від 08.03.2025 за № 85, ОСОБА_10 , 1982 року народження, призваний ІНФОРМАЦІЯ_4 до військової частини НОМЕР_1 від 21.02.2025.

При цьому з долученої захисником довідки та тексту самого клопотання не вбачається, що ОСОБА_10 бере участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, що передбачає її фактичне знаходження на лінії зіткнення та безпосередньої участі у бойових діях, внаслідок чого останній не може брати участь у судових засіданнях за бажанням у режимі відеоконференції.

Судом апеляційної інстанції жодним чином не обмежується право обвинуваченого ОСОБА_10 обрати спосіб участі у судових засіданнях: безпосередньо в залі суду та/або в режимі відеоконференції.

Згідно приписів п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення ч. 1 ст. 21 КПК України гарантують кожному право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Більше того, колегія суддів наголошує, що відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є, зокрема захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Тобто, завданням судового провадження, згідно вимог КПК України, є зокрема й охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Отже, справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку є необхідним, в тому числі, задля забезпечення захисту прав усіх учасників судового провадження, а збільшення судового розгляду в часі (зумовлене зупиненням судового провадження), навпаки, може призвести до порушення цих прав.

Тому колегія суддів уважає, що встановлені обставини свідчать про можливість обвинуваченого ОСОБА_10 брати у будь-який зручний для нього спосіб, участь у судових засіданнях, оскільки будь-яких доказів того, що ОСОБА_10 не має реальної можливості брати участь в судових засіданнях, в тому числі, і використовуючи засоби відеоконференції, стороною захисту не надано.

-5-

Крім того, розгляд судом апеляційної скарги прокурора на ухвалу суду про повернення обвинувального акту не позбавляє обвинуваченого можливості реалізувати свій захист в суді першої інстанції.

При цьому, колегія суддів також звертає увагу на те, що апеляційна скарга сторони обвинувачення не містить вимог про погіршення становища обвинуваченого ОСОБА_10 , а лише містить вимоги про направлення кримінального провадження на новий розгляд.

Таким чином, оскільки в поданій апеляційній скарзі прокурора на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.12.2024 не порушується питання про погіршення становища обвинуваченого ОСОБА_10 , то згідно з ч. 4 ст. 401 КПК України він не підлягає обов`язковому виклику в судове засідання для участі в апеляційному розгляді.

За таких обставин, виходячи з того, що участь обвинуваченого ОСОБА_10 в апеляційному розгляді не є обов`язковою і його неприбуття не перешкоджає його проведенню, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність підстав для зупинення апеляційного розгляду кримінального провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_10 , а тому клопотання захисника-адвоката ОСОБА_11 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 335, 404, 405, 418 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_10 адвоката ОСОБА_11 про зупинення судового провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_9 , у зв`язку із проходженням військової служби відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді