Справа № 201/1868/19
Провадження № 1-кп/0203/135/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року Центральний районний суд м. Дніпра в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

експерта ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро, в порядку дистанційного судового провадження, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001423 12 червня 2018 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Центрального районного суду міста Дніпра знаходиться кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001423 12 червня 2018 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України.

26 березня 2025 року ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська було задоволено клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та призначено судову лінгвістично семантико-текстуальну експертизу усного мовлення, проведення якої доручено судовим експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

01.05.2025 року на адресу суду надійшло клопотання експерта ОСОБА_7 про надання додаткових матеріалів та узгодження питань судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи.

У судовому засіданні експерт ОСОБА_6 підтримала подане експертом ОСОБА_7 клопотання та просила його задовольнити, виходячи з наступного.

В наданих на дослідження матеріалах (показаннях потерпілого ОСОБА_8 при допиті 28.03.2023), висловлена фраза виконана російською мовою й має форму «Теперь, Дзюба, ты почувствуешь то, что почувствовал Вишневецкий, и теперь тебе стоит бояться за свое имущество». При перекладі висловлювань особи, які висловлені російською мовою, на українську, втрачаються емоційні зв`язки. Відповідно до методик проведення лінгвістичної експертизи, дослідженню підлягають прямі висловлювання, їх переклад не потрібен. Також, експерт зазначила, що аби експерт міг відповісти на перше питання, поставлене перед ним в ухвалі суду від 26.03.2025, спочатку потрібно надати відповідь на друге питання, зазначене в ухвалі.

Враховуючи вищенаведене, аби експертиза була проведена відповідно до методик проведення лінгвістичної експертизи, експерт просив уточнити об`єкт дослідження мовою оригіналу та розглянути можливість вирішення питань ухвали на проведення експертизи від 26.03.2025 у наведеній ним редакції та послідовності.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання експерта.

Обвинувачений ОСОБА_4 проти задоволення клопотання експерта заперечував. Зазначив, що судом було чітко та зрозуміло поставлено питання на вирішення експерту та правових підстав для їх зміни немає. Суть клопотання експерта зводиться до того, щоб поміняти місцями 1 і 2 питання.

Захисник в судовому засіданні підтримав думку обвинуваченого.

Суд, вислухавши думку учасників провадження щодо клопотання експерта, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 69 КПК України експерт має право заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про судову експертизу» незалежно від виду судочинства судовий експерт має право подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи.

Так, призначаючи судову лінгвістично семантико-текстуальну експертизу усного мовлення, в ухвалі Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 26.03.2025 року, об`єкти дослідження, а саме, висловлювання потерпілого ОСОБА_8 при його допиті у судовому засіданні 28.03.2025 року, які промовлялися російською мовою, судом були перекладені українською мовою.

Відповідно до п. 2.1.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, об`єктом семантико-текстуальної експертизи може бути як текст (промова), так і його (її) фрагменти, окремі висловлювання, слова, написи, текстові відтворення усного мовлення тощо. Якщо постає завдання здійснити семантико-текстуальну експертизу усномовленнєвого повідомлення (промови, висловлювання), то замовник цієї експертизи разом із цифровим (чи аналоговим) записом промови має надати дослівне текстове відтворення її змісту (стенограму), зроблене власними засобами.

Статтею 350 КПК України визначено, що клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Враховуючи викладене, пояснення, надані у судовому засіданні експертом ОСОБА_6 , а також, вимоги 2.1.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, суд вважає клопотання експерта таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 69, 242, 350 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання експерта № 5589 про надання додаткових матеріалів та узгодження питань судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи - задовольнити.

Уточнити об`єкт дослідження та викласти в наступній редакції питання, поставлені на вирішення експертизи ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 березня 2025 року:

-Яким є об`єктивний зміст висловлювань: «Я особисто відчую те, що відчув Вишневецький, у зв`язку із погроженням, у зв`язку із пошкодженням майна, фактично зі знищенням майна»; «Теперь Дзюба ты почувствуешь то, что почувствовал Вишневецкий в отношении имущества»; «Теперь, Дзюба, ты почувствуешь то, что почувствовал Вишневецкий, и теперь тебе стоит бояться за свое имущество» (висловлювання викладені мовою оригіналу);

-Чи міститься в наданих в ході судового розгляду показаннях потерпілого ОСОБА_8 , при допиті від 28.03.2023, зокрема у фразах: «Я особисто відчую те, що відчув Вишневецький, у зв`язку із погроженням, у зв`язку із пошкодженням майна, фактично зі знищенням майна»; «Теперь Дзюба ты почувствуешь то, что почувствовал Вишневецкий в отношении имущества»; «Теперь, Дзюба, ты почувствуешь то, что почувствовал Вишневецкий, и теперь тебе стоит бояться за свое имущество» (висловлювання викладені мовою оригіналу), висловлювання виражені у формі погрози пошкодження майна ОСОБА_8 .?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України, за дачу суду завідомо неправдивого висновку та за відмову від дачі висновку.

На експертне дослідження повторно направити матеріали справи № 201/1868/19, провадження 1-кп/0203/135/2025 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1