Справа № 369/9388/25
Провадження № 1-кс/369/1716/25
УХВАЛА

23.06.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_5 , в інтересах якої діяв ОСОБА_6 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000449 від 29 грудня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 190, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області з вказаним клопотанням звернулася ОСОБА_5 , в інтересах якої діяв ОСОБА_6 , в якому просила скасувати арешт, накладений на підставі ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 30.01.2024 у вказаному кримінальному провадженні.

В обґрунтування вказаних вимог заявниця посилалася на те, що вона є власником земельної ділянки з кадастровим номером :05:006:0265, площею 0,281 га . На вказану земельну ділянку було накладено арешт в межах вказаного кримінального провадження, проте арешт був накладений необґрунтовано, оскільки вказана земельна ділянка не може вважатися речовим доказом. Крім того, з часу накладення арешту процесуальні дії у кримінальному провадженні не вчиняються, жодній особі не пред`явлено підозру, а отже на теперішній час обставини, які зумовили накладення арешту, відпали. Вказаний арешт є надмірним тягарем для заявника, який перешкоджає власнику майна вільно володіти, користуватися та розпоряджатися ним, зокрема, почати на земельній ділянці будівельні роботи.

В судовому засідання представник заявника підтримав вимоги клопотання, посилаючись на обставини, викладені у ньому.

Слідча в судовому засіданні просила відмовити у задоволені клопотання, посилаючись на його необґрунтованість, оскільки на час накладення арешту на земельну ділянку існували достатні підстави для вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, та вважає, що на теперішній час такі підстави продовжують існувати. Крім того, слідча повідомила про те, що вказана кримінальна справа нещодавно надійшла до її провадження, в зв`язку з чим вона не встигла вчинити у ній жодних процесуальних дій.

З`ясувавши обставини справи, дослідивши докази, подані на їх обґрунтування, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмовити у задоволенні вказаного клопотання з таких підстав.

Судом встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 31 січня 2024 року клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000194, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2, ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 365-2 КК України, було задоволено: накладено арешт на нерухоме майно, у кримінальному провадженні №0000194 від 19.02.2022 року, а саме: земельну ділянку з кадастровим номером :05:006:0265 площею 0,281 га, яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224).

В мотивувальній частині ухвали зазначено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000194, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Згідно з фабулою кримінального провадження, група осіб, до складу якої входять колишні посадові особи Управління Держгеокадастру Києво-Святошинського району Київської області, приватні нотаріуси, державні реєстратори та фізичні особи, вступили в злочинну змову та здійснили незаконне привласнення державної власності, а саме земель комунальної та державної власності на території Київської області. Протиправний механізм, окрім іншого, спрямований на виведення активів за кордон, насамперед в рф, з метою подальшого фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни, повалення конституційного ладу, захоплення державної влади, зміни меж території та державного кордону України, в особливо великому розмірі; вчинення протиправних реєстраційних дій, направлених на виключення зі складу засновників юридичних осіб громадян рф вчинені особами, які мають право доступу до неї.

Так, невстановленою особою було підроблено державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯД №792466, виданий 09.11.2007, видавник: Києво-Святошинський районний відділ земельних ресурсів, де використали кадастровий номер :05:006:0254 та в подальшому за допомогою приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області, 03.08.2023 завірили державний акт та зробили завірену копію. Після цього невстановлена особа звернулася до Києво-Святошинського районного відділу земельних ресурсів та заявила про втрату оригіналу державного акту.

12.10.2023 невстановлена особа звернулася до управління надання адміністративних послуг ГУ Держгеокадастру у м. Києві та Київській області із заявою про зміну кадастрового номеру.

В подальшому земельній ділянці присвоєно кадастровий номер :05:006:0101 (відповідь від 12.10.2023 вих. №1664/19-23).

11.10.2023 державним реєстратором виконавчого комітету Пісківської селищної ради Київської області ОСОБА_5 зареєстровано право власності на земельну ділянку за ОСОБА_5 .

Згідно з листом ГУ Держгеокадастру у м. Києві та Київській області від 05.12.2023 року відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :05:006:0101 набули статусу архівних з 20.11.2023 року у зв`язку з поділом, внаслідок чого утворилося наступні об`єкти:

- земельна ділянка площею 0,2810 га з кадастровим номером :05:006:0265, яка обліковується за ОСОБА_6 , дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 27.11.2023;

- земельна ділянка площею 0,2810 га з кадастровим номером :05:006:0287, яка обліковується за ОСОБА_6 , дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 27.11.2023;

- земельна ділянка площею 0,2810 га з кадастровим номером :05:006:0267, яка обліковується за ОСОБА_6 , дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 27.11.2023.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №357844890 від 11.12.2023 земельна ділянка з кадастровим номером :05:006:0265 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Постановою слідчого Слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 від 14.12.2023 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000194 земельні ділянки з кадастровими номерами: :05:006:0265, :05:006:0287, :05:006:0267, які утворились внаслідок поділу земельної ділянки з кадастровим номером: :05:006:0101, та які на праві власності належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На переконання слідчого судді, у даному випадку, обґрунтування відповідності згаданого майна критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, у вказаній постанові про визнання речовим доказом та у клопотанні про арешт майна, є достатнім для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

При вирішенні питання про накладення арешту на майно, слідчий суддя врахував і те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження. Будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Прокурором доведено наявність підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт нерухомого майна, а саме, що вищезазначене майно, є речовими доказами у кримінальному провадженні №0000194 від 19.02.2022 року, та може бути використане, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речового доказу, що стало знаряддям вчинення злочину, шляхом тимчасової заборони використання, розпорядження будь-яким чином таким майном. Враховуючи те, що прокурором доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про яку ідеться в клопотанні, з метою збереження речового доказу, що стало знаряддям вчинення злочину його слід задовольнити та накласти арешт на майно, шляхом заборони користування та розпорядження у будь-який спосіб.

На підставі постанови керівника Київської обласної прокуратури від 09.01.2025 виділено з кримінального провадження №0000194 від 19.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 5 ст. 190, ч.ч. 2, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 365-2 КК України, матеріали щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інших невстановлених осіб за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. З ст. 362, ч. 4 ст. 358 КК України. Вирішено відомості про виділення кримінального провадження внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Після виділення матеріалів досудового розслідування з матеріалів кримінального провадження № 0000194 присвоєно відповідно до даних Єдиного реєстру досудового розслідування № 0000013 від 09.01.2025 року.

09.01.2025 Керівник Київської обласної прокуратури прийняв постанову, якою матеріали кримінальних проваджень № 0000449 від 29.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, № 0000013 від 09.01.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. З ст. 362, ч. 4 ст. 358 КК України, об`єднав в одне провадження. Після внесення відповідних відомостей щодо об`єднання матеріалів досудових розслідувань визначив його єдиний номер в Єдиному реєстрі досудових розслідувань № 0000449 від 29.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 190, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 358 КК України. Подальше досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні доручив слідчим слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києва та Київській області.

На підставі постанови керівника Київської обласної прокуратури від 31.01.2025 доручено здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000449 від 29.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4, 5 ст, 190, ч. 4 ст. 358, ч.3 ст. 362 КК України, слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

07.02.2025 на підставі постанови заступника керівника Бучанської окружної прокуратури було визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні. 25.04.2025 постановами Бучанського районного управління поліції було створено групу слідчих у кримінальному провадженні та слідчій Бучанського РУП ОСОБА_10 було доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оскільки судом встановлено, що у слідчого існувала достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати, що спірна земельна ділянка є доказом злочину, як така, що могла бути набута на підставі підроблених документів, вказану земельну ділянку було визнано речовим доказом, у слідчого були обґрунтовані підстави вжити заходи для запобігання можливості псування земельної ділянки, зокрема внаслідок проведення будівельних робіт на ній, а також її відчуження, суд дійшов висновку про те, що заявником не було доведено, що вказаний арешт було накладено необґрунтовано.

Зважаючи на те, що лише 25.04.2025 слідчій Бучанського РУП ОСОБА_10 було доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, посилання заявника на невчинення нею процесуальних дій у ньому є передчасним висновком для того, щоб вважати, що в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна відпала потреба.

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність можливості на теперішній час скасувати арешт земельної ділянки з кадастровим номером :05:006:0265, площею 0,281 га, яка належить ОСОБА_5 , накладений на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 31.01.2025 в межах кримінального провадження №0000194 від 19.02.2022.

Керуючись ст.ст. 98, 170-174, 309, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання ОСОБА_5 , в інтересах якої діяв ОСОБА_6 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000449 від 29 грудня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 190, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 358 КК України, відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Повний текст ухвали складений 24 червня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1