Справа № 303/4746/25
Провадження № 1-кс/303/1227/25
У Х В А Л А
про повернення скарги
04 вересня 2025 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
розглянувши клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна, подане в порядку ст. 174 КПК України,
01.09.2025 року до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, на розгляд слідчого судді надійшло клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна.
01 вересня 2025 року клопотання було призначено до розгляду на 13:30 год. 04 вересня 2025 року.
В судове засідання представник заявника адвокат ОСОБА_4 та заявник ОСОБА_3 не з`явилися. Від представника заявника адвоката ОСОБА_4 04.09.2025 року надійшла заява про розгляд клопотання про часткове скасування арешту з майна, у його відсутності та відсутності ОСОБА_3 , клопотання підтримують та просять його задоволити.
Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст.174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст.132, ч. 1 ст.184, ч. 1 ст.192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст.244, ч. 10 ст.290 КПК України), з урахуванням положень ч. 6 ст.9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст.306, ч. 3 ст.234 КПК України тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст.31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.
Окрім цього, підлягає врахуванню і те, що розгляд поданого клопотання має відбуватись за місцезнаходженням органу досудового розслідування на час розгляду клопотання, незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше, що відповідає і змісту п. 3 вказаного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13.
При цьому ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді (що передбачено, зокрема, положеннями п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України).
Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє її права на звернення до слідчого судді суду, в межах юрисдикції якого знаходиться Рахівське районне відділення поліції ГУНП в Закарпатській області.
Враховуючи наведене, клопотання представника заявника - адвоката ОСОБА_4 в інтересах власника майна ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна не підсудне Мукачівському міськрайонному суду Закарпатської області та має розглядатися слідчим суддею місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Керуючись ст. 171, 174, 304, 306 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна, на яке було накладено відповідно до ухвали слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.06.2025 року, справа №303/4746/25, провадження №1-кс/303/928/25 - повернути заявнику для звернення до суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення клопотання не перешкоджає заявнику звернутися до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування із аналогічним клопотанням за територіальною підсудністю.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_6