Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/992/2025 Справа № 641/4437/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2025 року м.Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000718 від 18.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до ЄРДР за № №0000718 від 18.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.06.2025 до ч/ч ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківської області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в ніч з 17.06.2025 на 18.06.2025 у період часу із 22 год. 30 хв., по 04 год. 20 хв., невстановлена особа перебуваючи за адресою: м. Харків. просп. Аерокосмічний, поряд із зупинкою громадського транспорту по вул. Пильчикова, що у Слобідському районі, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю,із використанням предмета, пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинила грубе порушення громадського порядку, здійснивши постріли у припарковані вздовж дороги тролейбуси.

18.06.2025 в період часу з 11:37 до 12:00 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т Аерокосмічний, буд. 183 поблизу кладовища №5, виявлено та вилучено :

- металевий предмет, шароподібної форми, жовтого кольору, діаметром 4,5 мм., який поміщено до паперового конверту;

- металевий предмет, шароподібної форми, жовтого кольору, діаметром 4,5 мм., який поміщено до паперового конверту;

- металевий предмет, шароподібної форми, жовтого кольору, діаметром 4,5 мм., який поміщено до паперового конверту;

18.06.2025 винесено постанову про визнання речовими доказами та долучення до матеріалів кримінального провадження вилучених предметів.

У органу досудового розслідування є підстави вважати що вилучені речі, мають доказове значення у кримінальному провадженні, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримав.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку слідчого судді, є достатньо підстав вважати, що вилучене майно, має доказове значення у кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою забезпечення його збереження та проведення експертного дослідження.

Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події 18.06.2025 в період часу з 11:37 до 12:00 за адресою: м. Харків, пр-т Аерокосмічний, буд. 183 поблизу кладовища №5, майно а саме:

- металевий предмет, шароподібної форми, жовтого кольору, діаметром 4,5 мм., який поміщено до паперового конверту;

- металевий предмет, шароподібної форми, жовтого кольору, діаметром 4,5 мм., який поміщено до паперового конверту;

- металевий предмет, шароподібної форми, жовтого кольору, діаметром 4,5 мм., який поміщено до паперового конверту;

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1