У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 17.10.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

07 травня 2025 року до суду надійшло клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 17.10.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що невідомі особи діючи умисно, з корисливих мотивів, не маючи встановлених законодавством підстав для набуття права власності подали до відповідних органів державної влади до компетенції яких входить реалізація державної політики у сфері земельних відносин, а також нотаріусів для реєстрації прав на нерухоме майно підроблені документи, внаслідок чого набули права на нерухоме майно, а саме земельні ділянки з кадастровими номерами :02:004:1313, площею 0,6 га. та :01:001:0230, площею 0,25 га. для ведення особистого селянського господарства, які розташовані поза межами смт. Ясіня та с. Лазещина, Рахівського району, чим самим завдали Ясінянській територіальній громаді матеріальних збитків у великому розмірі.

15.09.2024 року ОСОБА_4 подає заяву та затверджує завдання із ФОП ОСОБА_5 на виготовлення технічної документації із землеустрою, щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для внесення відомостей до автоматизованої системи ведення.

Зокрема встановлено, що 12.10.2024 приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:004:1313, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236 та земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0230, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, яку в той же день ОСОБА_4 відповідно до договору купівлі-продажу відчужено на користь ОСОБА_7 .

Однак, згідно відповіді архівного відділу Рахівської РДА від 18.10.2024 №122/01-25 встановлено, що у прийнятих на зберігання документах Лазещинської сільської ради за 1998 рік, рішення за 16.07.1998 року про надання земельної ділянки у приватну власність на гр. ОСОБА_4 , мешк. АДРЕСА_1 , у архівному відділі не значиться, за вищевказаною датою засідань сесій або виконкому у Лазещинській сільській раді не проводились.

Разом із цим в ході досудового розслідування стало відомо, що невстановленими на даний час особами було використано Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №445581 виданого на ім`я гр. ОСОБА_8 від 28.04.2008, після чого ФОП ОСОБА_5 відповідно до заяви на виготовлення технічної документації із землеустрою, щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для внесення відомостей до автоматизованої системи ведення розробив відповідну технічну документацію із землеустрою від 08.10.2024. Після чого відділом №3 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області було сформовано земельну ділянку за кадастровим номером :03:002:0165.

Зокрема встановлено, що 07.11.2024 приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0165, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, яку в той же день ОСОБА_8 відповідно до договору купівлі-продажу відчужено на користь ОСОБА_9 .

Однак згідно відповіді Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області відомості про Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №445581 виданого на ім`я гр. ОСОБА_8 від 28.04.2008 відсутні у Книзі записів про державну реєстрацію державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди землі.

3 вищевикладеного вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером :03:002:0165, що розташована за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, с. Лазещина, Ясінянська селищна рада, урочище Репегів є об`єктом кримінально протиправних дій та набута кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На підставі наведеного, приймаючи до уваги, що вказана земельна ділянка має значення речового доказу по даному кримінальному провадженні, а також може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, постановою слідчого у кримінальному провадженні від 30.04.2025 земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0165 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, оскільки вона є об`єктом кримінально протиправних дій та набута кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 424727395 встановлено, що власником земельної ділянки з кадастровим номером :03:002:0165, площею 0.5076 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, що розташована за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, с. Лазещина, Ясінянська селищна рада, урочище Репегів є ОСОБА_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Органом досудового розслідування вживаються заходи для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення та осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, однак, враховуючи, що земельна ділянка з кадастровим номером :03:002:0165, яку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні може бути відчужена, поділена, об`єднана, у зв`язку з чим з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні виникла необхідність в накладенні арешту на вищевказану земельну ділянку, шляхом заборони відчуження та розпоряджання.

Незастосування заборони відчуження та розпоряджання може призвести до втрати речового доказу у кримінальному провадженні, що в подальшому ускладнить встановлення істини у кримінальному провадженні та проведення необхідних слідчих (процесуальних) дій.

Оскільки з метою приховання слідів злочину, маскування протиправного способу набуття права власності може бути вчинено удавані правочини зі зміни права власності, а також здійснено поділ земельної ділянки зі зміною кадастрових номерів, площі та повторною державною реєстрацією права власності.

Окрім того, існуючі ризики втрати, приховування, перетворення чи передачі вищевказаної земельної ділянки, яку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні підтверджується тим, що після реєстрації права власності 07.11.2024 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0165 за ОСОБА_8 та в той же день відчужено вказану земельну ділянку на користь ОСОБА_9 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Викладені обставини дають підстави вважати, що з метою приховання слідів злочину, маскування протиправного способу набуття права власності вчинено удавані правочини зі зміни права власності та повторною державною реєстрацією права власності, що у свою чергу ускладнює проведення необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій, оскільки всі дії щодо державної реєстрації права власності на земельну ділянку, а також правочини щодо купівлі-продажу вказаної земельної ділянки укладались на території Івано-Франківської області.

Земельна ділянка з кадастровим номером :03:002:0165 є об`єктом кримінально протиправних дій та набута кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У вказаному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, однак, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, прошу розглянути вказане клопотання про арешт майна, без власників майна, їх захисника, представника, у зв`язку з тим, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, а повідомлення власника про розгляд клопотання може призвести до відчуження ним земельних ділянок до прийняття рішення судом.

Арешт майна у цьому випадку є достатнім для забезпечення збереження речових доказів, є пропорційним втручанням у права власника майна (третьої особи) та інших осіб і не матиме надмірних наслідків для таких осіб.

А тому, орган досудового розслідування просить слідчого суддю з метою збереження речового доказу, а також для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0165, площею 0.5076 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, що розташована за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, с. Лазещина, Ясінянська селищна рада, урочище Репегів, власником якої станом на 30.04.2025 згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.04.2025 № 424727395 є ОСОБА_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , заборонивши до завершення досудового розслідування та судового розгляду розпоряджатися нею у будь-який спосіб (зміна права власності, перереєстрації, поділу, виділу, тощо), а також відчужувати на користь третіх осіб.

У відповідності до частини 2 статті 172 КПК України, просить розглянути вказане клопотання про арешт майна, без власників майна, їх захисника, представника, у зв`язку з тим, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду був належним чином повідомлений, подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Враховуючи приписи ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд даного клопотання без виклику особи, у володінні якої воно знаходяться..

Дослідивши матеріали клопотання та додатково подані, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як встановлено у судовому засіданні, що Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000493 від 17.10.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, ч. 4 ст. 190 КК України.

07.11.2024 приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0165, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, яку в той же день ОСОБА_8 відповідно до договору купівлі-продажу відчужено на користь ОСОБА_9 .

Згідно відповіді Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області відомості про Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №445581 виданого на ім`я гр. ОСОБА_8 від 28.04.2008 відсутні у Книзі записів про державну реєстрацію державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди землі.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 424727395 встановлено, що власником земельної ділянки з кадастровим номером :03:002:0165, площею 0.5076 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, що розташована за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, с. Лазещина, Ясінянська селищна рада, урочище Репегів є ОСОБА_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Згідно постанови від 30.04.2025 року вищевказане майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як зазначено у ч. 3, 4 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Оцінивши вищенаведене, враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження наявні достатні підстави вважати, що земельна ділянка, з кадастровим номером :03:002:0165, площею 0.5076 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, що розташована за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, с. Лазещина, Ясінянська селищна рада, урочище Репегів, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а відтак має значення речового доказу у кримінальному провадженні, з метою попередження набуття права власності на вказану земельну ділянку кримінально протиправним шляхом та запобігання можливості перетворення, передачі чи відчуження на користь третіх осіб, необхідно накласти арешт на вищевказану земельну ділянку, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість внесеного клопотання в частині накладення арешту на із забороною саме відчуження та розпорядження цією земельною ділянкою.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0165, площею 0.5076 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 236, що розташована за адресою: Закарпатська область, Рахівський район, с. Лазещина, Ясінянська селищна рада, урочище Репегів, власником якої (станом на 30.04.2025) згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.04.2025 № 424727395 є ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження та розпорядження зазначеною земельною ділянкою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1