Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5500/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000959, відомості щодо якого 16.04.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.309 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві міста Києва ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Подільської оружної прокуратури м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості щодо якого 16.04.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000959, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.04.2025 близько 14 години під час відпрацювання оперативної інформації працівниками УБН ГУНП у м. Києві в парковій зоні за адресою: м. Київ, вул. Івана Виговського, буд. 6А, увагу останніх привернув чоловік, котрий дістав з-під бетонної конструкції поліетиленовий пакет жовтого кольору, після чого, проявляючи суттєву обачність, сів на переднє пасажирське сидіння автомобіля марки «Hyundai Sonata» р.н. НОМЕР_1 , який одразу вказане місце покинув.

В подальшому працівниками поліції, проводячи безперервне переслідування, за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 116А, зупинено автомобіль марки «Hyundai Sonata» д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому перебував пасажир ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час перевірки ОСОБА_4 повідомив, що має в автомобілі під пасажирським сидінням пакет з наркотичною речовиною - канабісом.

16.04.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, та під час проведення особистого обшуку останнього виявлено та вилучено, зокрема, мобільний телефон марки «Motorolla edge 40 neo» IMEI: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , з абонентським номером НОМЕР_4 .

17.04.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру в незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні наркотичних засобів, без мети збуту, якщо предметом таких дій були наркотичні засоби у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчим, враховуючи сукупність вищезазначених підстав, визнано вилучене під час особистого обшуку ОСОБА_4 , майно речовими доказами в даному кримінальному провадженні, про що прийнято відповідну постанову.

Вищевказане майно не відповідає критеріям майна, на яке, відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК України, накладення арешту заборонено.

Також, з огляду на те, що ОСОБА_4 відомо про проведення досудового розслідування за фактом ймовірного вчинення ним злочину, та з метою перешкоджання доведення його винуватості, вищевказані матеріальні об`єкти можуть бути відчужені шляхом їх продажу чи реалізації в інший спосіб, тобто, у відповідності до ч.1 ст.173 КПК України, слід врахувати наявність реальних ризиків його приховування, зникнення, знищення, використання, передачі та відчуження.

Враховуючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, потреби досудового розслідування, а також те що накладення арешту може запобігти вищевказаним ризикам, застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, на думку слідчого виправдовує ступінь обмеження прав, свобод особи та призведе до виконання завдань кримінального провадження.

В судовому засіданні слідчий СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 подане клопотання підтримав, просив суд його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Метою накладання арешту на майно є збереження речових доказів у кримінальному провадженні, недопущення продовження здійснення злочинних дій, у тому числі направлених на використання та розпорядження майном, одержаним злочинним шляхом.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, так як у разі отримання інформації підозрюваними чи їх захисниками про те, що під час досудового розслідування ініційовано застосування такого заходу забезпечення як арешт майна підозрюваного, останніми буде вжито заходів щодо відчуження належного їм рухомого майна.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000959, відомості щодо якого 16.04.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Motorolla edge 40 neo» IMEI: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , з абонентським номером НОМЕР_4 , із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_8