Справа № 638/7744/25
Провадження № 1-кс/638/1522/25
УХВАЛА

Іменем України

15 травня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Шевченківського районого суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працюючого, з середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз 17.08.2016 вироком Комінтернівського районного суду Харківської області за вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185, ст. 71 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки; 29.11.2023 відділом поліції №1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області направлено до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова з обвинувальним актом, за вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України; 26.02.2024 відділом поліції №1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області направлено до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова з обвинувальним актом, за вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000786 від 24.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернулася із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого посилається на наступне.

У провадженні СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000786, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , враховуючи період воєнного стану, поширеного на території України, будучи обізнаним про Указ Президента України 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Закон України № 2102-IХ від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», до якого внесено зміни Указом Президента України №734/2023 від 06.11.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України №3892-IX від 23.07.2024 вчинив корисливе умисне кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_5 , 23.04.2025 року приблизно о 13 год. 35 хв. перебував у гуртожитку від ХНУМ ім. І.П. Котляревського, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Мирослава Мисли буд. 50, де по найму працював установником вікон. Проходячи біля кімнати охорони на першому поверсі біля виходу з гуртожитку, останній побачив будматеріали у мішках, на яких лежав мобільний телефон, темного кольору, POCO x4 Pro. 5G, 256 gb, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , s/n НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_6 та у цей час у ОСОБА_5 , виник умисел на таємне викрадення чужого майна.

Так, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, діючи умисно, повторно, таємно, у період воєнного стану, переконавшись, що за її діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу викрав мобільний телефон марки «POCO x4 Pro 5G», чорного кольору 256 gb, згідно з висновку експерта № 6250 від 01.05.2025 5160 грн. 33 коп.

Після чого, ОСОБА_5 разом з викраденим майном з місця скоєння кримінального правопорушення зник, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 5160 грн. 33 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

15.05.2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Слідчий вказує, що відповідно п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органів досудового розслідування або суду,

2)вчинити інше кримінальне правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні з метою зміни свідчень останніми, так як вони ще не допитані у суді.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 не може запобігти вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор, ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити.

Підозрюваний, ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, вказав що буде з`являтися до суду.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою довів про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органів досудового розслідування або суду,

2)вчинити інше кримінальне правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні з метою зміни свідчень останніми, так як вони ще не допитані у суді.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 був неодноразово судимий за корисливі злочини та має не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість за корисливий злочин, на шлях виправлення та перевиховання не став, офіційно не працює, джерела законного отримання доходів не має, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування, та перебуваючи на свободі може продовжувати свою злочинну діяльність, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Крім, того ОСОБА_5 може впливати на потерпілого та свідків, та інших учасників кримінального провадження, оскільки знає де вони мешкають.

Підставою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити зазначені вище дії.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи всі обставини справи, ставлення підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення, враховуючи норму ч. 3 ст. 182 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи підозрюваної, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від 20 до 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За таких обставин слідчий суддя з урахуванням стану здоров`я, майнового становища підозрюваного,враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, яке за своєю правовою кваліфікацією згідно ст. 12 КК України являється тяжким злочином, вчиненим в умовах воєнного стану, вважає за можливе визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 60560 грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1ст. 177 КПК України.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» (заява № 12050/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку.

Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб нівелювати у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, яке вчинено в умовах воєнного стану, з метою виконання завдань кримінального провадження, дотримання загальних засад кримінального провадження, з метою застосування належної правової процедури, вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 60560 грн., оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1ст. 177 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 184, 194, 196, 197 КПК України слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000786 від 24.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України- задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на строк 60 днів до 13 липня 2025 року включно.

Визначити суму застави протягом дії запобіжного заходу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 60560 грн. (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, отримувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код отримувача: 26281249, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО отримувача: 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Харкова від 15 травня 2025 у справі № 638/7744/25 відносно ОСОБА_5 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід Держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід Держави, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід Держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1