Номер провадження 1-кс/754/1592/25
Справа № 754/7168/25
У Х В А Л А

Іменем України

08 травня 2025 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001489 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, із середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В:

08 травня 2025 року слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0001489 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно з клопотанням та додатків до нього, у невстановлений досудовим слідством час, місці та спосіб у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на реалізацію протиправної діяльності в сфері незаконного придбання та носіння бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, у невстановлений досудовим розслідуванням дату, час та місці, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, не пізніше 06.05.2025 ОСОБА_4 придбав без передбаченого законом дозволу ручну осколкову наступальну гранату М67 (виробництва США), яка належить до категорії бойових припасів, 20 патронів, що належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, які є бойовими гвинтівочними патронами калібру 7,62х54R мм, що споряджені модернізованими трасуючими кулями «Т-46М», та 103 патрона, що належать до боєприпасів до нарізної вогнепальної зброї, які є бойовими проміжними патронами калібру 5,45x39 мм, із спорядженими кулями «ПС», що виготовлені промисловим способом та почав їх носити при собі, без передбаченого законом дозволу.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_4 , не маючи дозволу на придбання та носіння бойових припасів, носив при собі в металевому контейнері зеленого кольору вищеперелічені предмети та 06.05.2025 приблизно о 15 годині 10 хвилин, знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 9-В, був зупинений працівниками поліції.

У подальшому, у цей же день в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , під час його затримання, працівниками поліції виявлено та вилучено, з металевого контейнеру зеленого кольору ручну осколкову наступальну гранату М67 (виробництва США), яка належить до категорії бойових припасів, 20 патронів, що належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, які є бойовими гвинтівочними патронами калібру 7,62х54R мм, що споряджені модернізованими трасуючими кулями «Т-46М», та 103 патрона, що належать до боєприпасів до нарізної вогнепальної зброї, які є бойовими проміжними патронами калібру 5,45x39 мм, із спорядженими кулями «ПС», що виготовлені промисловим способом, які останній придбав та носив при собі без передбаченого законом дозволу.

06.05.2025 слідчим СВ Деснянського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві, затримано ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України.

07.05.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні, окрім як на обґрунтованість висунутої підозри, посилався на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також на те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не здатен запобігти їх виникненню.

Підозрюваний ОСОБА_4 , якому на досудовому розслідуванні призначено захисника ОСОБА_6 з центру безоплатної вторинної правничої допомоги, не заперечував щодо розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу без присутності його захисника ОСОБА_6 , який в подальшому продовжуватиме здійснювати його захист. Підозрюваний також не заперечував щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Вислухавши доводи прокурора, промови підозрюваного, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходжу до таких висновків.

За змістом ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно з вимогами ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. ст. 181, 184 КПК України та вручене підозрюваному 08.05.2025 року, що підтверджується розпискою, долученою до матеріалів клопотання.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2025 року внесено відомості за №0001489 за ч.1 ст. 263 КК України.

07 травня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ч.1-5 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, окрім визнання винуватості самим підозрюваним, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 06.05.2025; показами підозрюваного ОСОБА_4 від 06.05.2025; показами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (протоколи допиту свідків від 06.05.2025); висновками експертів від 07.05.2025 № СЕ-19-25/27099-ВТХ, № СЕ-19/111-25/28034-БЛ, № СЕ-19/111-25/28036-БЛ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків, то відповідно до ст.184 КПК України, у клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених п.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, є посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, також клопотання містить обґрунтування необхідності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний час доби.

Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Причому наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер і доводитися відповідними доказами (рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України»).

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставини, які підтверджують ризики передбачені пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними, а ризик доведеним.

Так, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його засудження до можливого покарання у вигляді позбавлення волі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства (рішення ЄСПЛ у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає його цілком доведеним, оскільки підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працює, тобто не має джерела доходу, а тому може продовжити злочинну діяльність.

Слідчий суддя вважає, що є можливість істотно зменшити ці ризики встановленням певного обмеження поведінки підозрюваного.

Щодо більш м`яких запобіжних заходів, то слідчий суддя приходить до таких висновків.

Особиста порука не може бути застосована до ОСОБА_4 , у зв`язку із відсутністю письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути достатніми та дієвими, не сприятиме виконанню покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та обмежень.

Пропозицій щодо внесення застави ні від підозрюваного, ні від інших осіб-потенційних заставодавців до слідчого судді не надходило.

Отже, прокурор довів обставини, передбачені п 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК.

Враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, враховуючи дані про його особу, який раніше не судимий, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, майновий стан, а також те, що ч.1 ст. 263 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 184, 194, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0001489 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду, строком на два місяці, тобто до 08 липня 2025 року, включно.

ОСОБА_4 звільнити з-під варти в залі суду негайно.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду та повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії обов`язків - до 08 липня 2025 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати відповідальній особі Деснянського УП ГУНП у м. Києві для виконання.

Відповідальні особи Деснянського УП ГУНП у м. Києві з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1