Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії м. Очамчири, громадянина Грузії, маючого середню освіту, офіційно не працевлаштованого, який проживає в незареєстрованому шлюбі, має малолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0001487 від 20.06.2025 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідча СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні за №0001487 від 20.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001487 від 20.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Слідчий зазначає, що у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, однак не пізніше 20.06.2025, у ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка будучи обізнаною про місце зберігання грошових коштів, що належать потерпілому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та яка має вільний доступ до місця зберігання зазначених грошових коштів, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), а саме грошових коштів належних ОСОБА_9 .

В подальшому, до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , вирішила залучити сторонню особу - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомила про свій злочинний умисел спрямований на заволодіння грошовими коштами ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та висловила пропозицію про спільне вчинення вказаного злочину. У свою чергу ОСОБА_5 на пропозицію ОСОБА_8 погодився, таким чином ОСОБА_8 та ОСОБА_5 досягли попередньої змови спрямованої на вчинення злочину.

У подальшому, з метою реалізації спільного злочинного умислу, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, проте не пізніше 20.06.2025 ОСОБА_8 повідомила ОСОБА_5 код від замка вхідних воріт двору будинку та місце, де вона залишить ключі від вхідних дверей квартири за адресою: АДРЕСА_2 , а також місцезнаходження грошових коштів у квартирі.

Реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді спричинення матеріальної шкоди потерпілому та бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_8 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 20.06.2025 залишила під сміттєвим баком у дворі будинку АДРЕСА_3 ключі від вхідних дверей квартири АДРЕСА_4 .

В подальшому, реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, 20.06.2025, близько 14 год. 30 хв., ОСОБА_5 , скориставшись кодом від вхідних воріт, пройшов у двір будинку АДРЕСА_3 де підібрав під сміттєвим баком ключі від квартири АДРЕСА_4 заздалегідь залишені невстановленою особою.

Після чого, перебуваючи у під`їзді вказаного будинку, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, тобто діючи таємно, шляхом відкриття вхідних дверей за допомогою отриманих від невстановленої особи ключів, проник до квартири АДРЕСА_5 . Перебуваючи у вищевказаній квартирі, достовірно знаючи місце зберігання грошових коштів, ОСОБА_5 зайшов до спальні, в якій розташований комод. Знаходячись у спальній кімнаті, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді спричинення матеріальної шкоди потерпілому та бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом таємно викрав з вказаного комоду грошові кошти у сумі 7000 грн., 4747 доларів США, що станом на час вчинення кримінального правопорушення, згідно офіційного курсу Національного банку України, складало 197 614 грн., 100 фунтів стерлінгів, що станом на час вчинення кримінального правопорушення, згідно офіційного курсу Національного банку України, складало 5 599 грн. 56 коп., після чого покинув приміщення вказаної квартири.

Заволодівши вищевказаними грошовими коштами у сумі 210 213 грн. 56 коп., ОСОБА_5 та невстановлена в ході досудового розслідування особа розпорядились ними на власний розсуд.

Таким чином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), що завдало значної шкоди потерпілому, вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, слідчий за погодженням з прокурором скерував до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з наведених підстав та просив його задовольнити. Втім, зважаючи на встановлення інформації про наявність у підозрюваного фактично шлюбу з ОСОБА_10 , від якого підозрюваний має малолітню дочку, яка разом з неповнолітнім сином дружини, перебувають на утримання підозрюваного, у вступній промові попросив слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту із забороною залишати місце проживання.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби та визначити адресу місця перебування підозрюваного - АДРЕСА_1 . Звертав увагу слідчого судді на те, що ОСОБА_5 сам утримує свою сім`ю. Він співпрацює зі слідством та дає викривальні показання відносно ОСОБА_8 , що виключає ризик впливу на неї.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника. Пояснив слідчому судді, що він працює в с.Трипілля на будівництві об`єкту. Його щодня о 07.00 год забирає розвозка і ввечері о 19.00 год. повертає додому. Пояснив, що його дочці 2 роки. Дружина ОСОБА_14 ніде не працює, тому він єдиний утримувач сім`ї, просив обрати йому запобіжний захід у вигляді нічного арешту, щоб мати змогу працювати.

Заслухавши доводи сторони обвинувачення та захисту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

За приписами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

23.07.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, підтверджується наступними доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 20.06.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 21.06.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 21.06.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 24.06.2025; протоколом огляду від 25.06.2025; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 07.07.2025; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 від 07.07.2025.

На підставі ст.181 ч.2 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду домашнього арешту у певний період доби.

Аналізуючи ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Так, враховую і наявність вказаних прокурором ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України а саме: можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , та його наслідки, характер злочинних дій, особистість підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вважає за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з покладання обов`язків.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0001487 від 20.06.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби у період часу з 22:00 год. до 06:00 год. із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду - строком до 4 вересня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 04 вересня 2025 року обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора, суду під час досудового розслідування, за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання та роботи;

- утриматися від спілкування з іншою підозрюваною у кримінальному провадженні ОСОБА_8 та потерпілим ОСОБА_9 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під домашнім арештом не перевищує двох місяців та діє до 04 вересня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1