Справа №295/9222/25
У Х В А Л А

08.07.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001060 від 02.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що 02.07.2025 близько 03-10 год. водій автомобіля «ГАЗ 3302 ФХА», р/н НОМЕР_1 , ОСОБА_5 рухаючись по автодорозі «Виступовичі-Житомир-Могилів-Подільський» поблизу с. Ружки Житомирського р-ну Житомирської області, допустив наїзд на велосипедиста ОСОБА_6 , який рухався в попутному напрямку для руху. Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди велосипедист ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження, з якими госпіталізований до КНП «Бердичівська районна лікарня». В ході проведення огляду місця ДТП працівниками СВ Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області було вилучено транспортний засіб, а саме велосипед сірого кольору, який у зв`язку з відсутністю вільних місць на майданчику тимчасового тримання автомобілів УЛМТЗ ГУНП в Житомирській області було поміщено за адресою: м. Житомир, вул. Радонова, 11. Оскільки велосипед сірого кольору зберіг на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що він є доказом вчинення кримінального правопорушення.

З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, псування, їх знищення, а також проведення ряду експертних досліджень, зокрема: експертизу технічного стану автомобіля, експертизу механізму та обставин ДТП та судово-трасологічну експертизу, слідчий просить накласти арешт на велосипед сірого кольору, який належить ОСОБА_6 , та тимчасово позбавити власника і третіх осіб права відчуження, розпорядження та користування цим майном.

У судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, надав письмову заяву, в якій просить здійснювати розгляд клопотання за його відсутності та вказав про підтримання вимог клопотання. Власник майна в судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином телефонограмою, поважних причин неявки до суду не повідомив. Однак їхня неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Постановою слідчого ВР ЗСТ СВ Житомирського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 від 02.07.2025 велосипед сірого кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З огляду на те, що вилучене під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 02.07.2025 зазначене вище майно має значення речових доказів, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та оскільки згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, арешт наведеного майна зумовлений необхідністю його збереження та запобіганню можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, а також для проведення відповідних експертиз, слідчий суддя вважає за доцільне накласти на нього арешт.

Керуючись ст. ст. 170 - 173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на велосипед сірого кольору, який належить ОСОБА_6 , та тимчасово позбавити власника і третіх осіб права відчуження, розпорядження і користування ним.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1