Справа № 944/4867/25
Провадження №1-кс/944/697/25
УХВАЛА

про арешт майна

09.09.2025 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.09.2025 за № 0000369 за ч.1 ст. 369 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області із клопотанням про накладення арешту нагрошові кошти у сумі 100 доларів США серією та номером РВ04172749М та 1000 гривень із серією та номером ГП4700509, які опечатано в спецпакет "Національна поліції України" №NPU5029101 та визначити місцем їх зберігання ПАТ КБ «ПриватБанк», що за адресою: м.Львів, вул.Липинського, 13а.

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим відділенням Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000633, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, відомості про яке 06.09.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.09.2025 в МПП «Краківець» Яворівського району Львівської області вул.Вербицького, 54, ОСОБА_4 за вирішення питання щодо безперешкодного перетину Державного кордону України надав неправомірну вигоду в розмірі 100 доларів США та 1000 грн.

08.09.2025 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області вищевказані купюри визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги те, що є ризики того, що використання вищевказаних банкнот, які є предметом злочину, власником чи іншими користувачами може призвести до їх зміни, втрати, а також знищення слідів, які містять на собі вказані банкноти, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини по суті, а також унеможливить її подальшої спеціальної конфіскації, а тому необхідно накласти на неї арешт.

Слідчий слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , в судове засідання не прибув, однак подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, вимоги клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи клопотання, додані до нього матеріали на підтвердження підстав для накладення арешту, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчий суддя встановив, що СВ Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.09.2025 за № 0000633 за ч.1 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.09.2025 в МПП «Краківець» Яворівського району Львівської області вул.Вербицького, 54, ОСОБА_4 за вирішення питання щодо безперешкодного перетину Державного кордону України надав неправомірну вигоду в розмірі 100 доларів США та 1000 грн.

08.09.2025 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області вищевказані купюри визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Перевіривши клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя вважає, що воно подано з додержанням вимог встановлених ст. 171 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З врахуванням наведеного, оскільки вилучені коштивизнано речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою їх збереження, для запобігання можливості зміни, втрати, а також знищення слідів, які мають на собі вказані кошти або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, є доцільним вжиття заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а тому клопотання слідчого слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 170 -174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.09.2025 за № 00003659 за ч.1 ст. 369 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на 100 доларів США серією та номером РВ04172749М та 1000 гривень із серією та номером ГП4700509, які опечатано в спецпакет "Національна поліції України" №NPU5029101.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її підписання.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1