Справа № 373/1970/25
УХВАЛА

щодо арешту майна

10 липня 2025 року м. Переяслав

Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретарки судових засідань ОСОБА_2 , розглянув клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000126 від 07.07.2025.

Клопотання надійшло до суду 09.07.2025.

У клопотанні прокурорка ОСОБА_3 просить накласти арешт на майно, що тимчасово вилучене при проведені 07.07.2025 огляду місця події на березі Канівського водосховища, що знаходиться у м. Переяслав Бориспільського району Київської області:

ліскову сітку довжиною 80 м, вічко 50 мм;

свіжо виловлену рибу: карась сріблястий - 3 шт. вагою 1280 г., судак звичайний - 2 шт. вагою 860 г, плоскирка - 20 шт. вагою 3400 г, окунь звичайний 3 шт. вагою 910 г.

Клопотання обґрунтовано тим, що 07.07.2025близько 18:40 на березі Канівського водосховища, що знаходиться у м. Переяслав Бориспільського району Київської області ОСОБА_4 здійснював незаконне зайняття рибним промислом в результаті чого зазначеною вище сіткою виловив вказану рибу, чим заподіяв матеріальну шкоду на суму 52683 грн.

Накладення арешту на ці докази необхідно для подальшого досудового розслідування проведення судової інженерно-екологічної експертизи.

Прокурорка подала заяву про підтримання клопотання та просила проводити засідання без неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

В силу ч. 2 ст. 170 цього Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу речовими доказами є матеріальні об?єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об?єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України в ухвалі про арешт майна слідчий суддя зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 цього Кодексу слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: повертаються власнику (законному володільцю) або передаються на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Зі змісту клопотання не вбачається, що на вилученій сітці є сліди вчинення кримінального правопорушення та з нею проводитимуться будь-які слідчі дії, у тому числі експертні дослідження. При цьому вилучена риба вже передана на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .

Отже, із змісту клопотання та доданих до нього копій матеріалів не вбачається підстав для накладення арешту на тимчасово вилучені рибу та сітку.

На підставі ст. 100, 173, 309 КПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1