Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
04 серпня 2025 року смт. Романів
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця смт. Романів Романівського району Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 , неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, непрацюючого, раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 185 КК України,
У зв`язку з широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на всій території України введено воєнний стан.
В ніч з 24.02.2023 на 25.02.2023 у невстановлений слідством час, перебуваючи в смт. Романів, під час спільного розпивання алкогольних напоїв у ОСОБА_4 спільно з особою, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, виник спільний злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна з приміщення нежилого будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 .
Діючий без розриву в часі, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном достовірно знаючи, що в країні введено воєнний стан, особа, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, повторно, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_4 прибули до нежитлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де шляхом вільного доступу, через відкрите вікно проникли до пустуючого будинку в АДРЕСА_2 , і переконавшись, що вони залишаються непоміченими здійснили крадіжку електродвигуна з холодильника марки «Bono Sistemi» вартістю 816 грн. 67 коп. при цьому, особа, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, через відчинене вікно передала ОСОБА_4 вказаний електродвигун.
У подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_4 та особа, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, залишили місце вчинення кримінального правопорушення та розпорядилися ним на власний розсуд, тим самим заподіявши потерпілому ОСОБА_5 матеріальної шкоди на суму 816 грн. 67 коп.
Крім цього, 26 лютого 2023 року близько 09:00 год. перебуваючи за місцем проживання особи, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, за адресою: АДРЕСА_3 достовірно знаючи, що у нежилому будинку за адресою: АДРЕСА_2 , знаходяться цінні речі, у ОСОБА_4 та особи, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, керуючись корисливим мотивом виник новий злочинний умисел на таємне викрадення майна з пустуючого будинку за вказаною адресою.
У подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на викрадення чужого майна достовірно знаючи, що в країні введено воєнний стан, особа, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, повторно, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_4 прибули до нежитлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де шляхом вільного доступу, через відкрите вікно проникли до пустуючого будинку в АДРЕСА_2 , і переконавшись, що вони залишаються непоміченими здійснили крадіжку офісного крісла чорного кольору, вартістю 550грн. 00 коп., килима розміром 2.5м. х3.5м. вартістю 866 грн. 33 коп. та килима розміром 4.6м. х 2.2м., який був розрізаний на дві частини вартістю 1080 грн. 00 коп., при цьому особа, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, передавала через відчинене вікно вказане майно ОСОБА_4 .
У подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном керуючись корисливим мотивом ОСОБА_4 та особа, провадження щодо якої закрито в зв`язку із смертю, утримуючи при собі викрадене майно залишили місце вчинення кримінального правопорушення та розпорядились ним на власний розсуд заподіявши потерпілому ОСОБА_5 матеріального збитку на загальну суму 2 496 грн. 33 коп.
Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковано як кримінальні правопорушення, передбачені частиною 4 статті 185 КК України.
Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про закриття кримінального провадження на підставі пункту 4-1 частини 1 статті 284 КПК України, при цьому він зазначив, що набув чинності Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів». Цей закон передбачає підвищення верхньої межі вартості майна, викрадення якого не вважається кримінальним злочином до 3028 грн. ОСОБА_4 інкримінується два епізоди викрадення майна, які не об`єднані єдиним умислом, кожен з яких не перевищує таку суму, а тому його дії не можливо кваліфікувати як кримінальне правопорушення.
Обвинувачений не заперечував проти закриття кримінального провадження з цих підстав.
Потерпілий у судовому засіданні вважав, що наявні підстави для задоволення клопотання прокурора та закриття кримінального провадження, при цьому потерпілий також повідомив, що не бажає підтримувати обвинувачення щодо ОСОБА_4 за частиною 1 статті 162 КК України за фактом проникнення до житла.
Суд, заслухавши учасників судового провадження, дослідивши доводи клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.
Законом України від 18 липня 2024 року №3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набрав чинності 09 серпня 2024 року, статтю 51 КУпАП викладено у новій редакцій та встановлено, що максимальний розмір викраденого майна для кваліфікації дій особи як дрібне викрадення чужого майна за частиною 2 статті 51 КУпАП не може перевищувати двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно з пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.
Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року - для будь-якого платника податку.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 1 січня встановлено 2684 грн.
Таким чином, з 09 серпня 2024 року дрібним викраденням чужого майна вважається адміністративне правопорушення, якщо вартість викраденого майна становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Об`єднана палата Верховного Суду у постанові від 07 жовтня 2024 року по справі № 278/1566/21 зазначила, що «статті 185, 190, 191 КК фактично містять відсилку до статті 51 КУпАП, яка, встановлюючи верхню межу вартості викраденого майна для кваліфікації його як дрібного викрадення, тим самим визначає нижню межу цього параметра для кримінальної відповідальності за крадіжку, шахрайство, привласнення чи розтрату чужого майна.
Таким чином, кількісна зміна розміру дрібного викрадення з 0,2 до 2 неоподатковуваний мінімумів безпосередньо вплинула на суть таких кримінально караних діянь, як крадіжка, шахрайство, привласнення та розтрата, адже в тексті кримінального закону цей розмір прямо не визначено і він указаний законодавцем у статті 51 КУпАП.
Отже, із часу набуття 09 серпня 2024 року чинності Законом № 3886-IX кримінальна відповідальність за статтями 185, 190, 191 КК може настати, лише якщо розмір викраденого перевищує 2 неоподатковувані мінімуми. Унаслідок цієї зміни частина діянь, які на час їх вчинення передбачали кримінальну відповідальність, після цього охоплюється диспозицією статтею 51 КУпАП».
Як наслідок, Об`єднана палата вважала, що «для діянь, які на час їх вчинення становили кримінальне правопорушення за статтями 185, 190 або 191 КК, але в яких вартість предмета кримінального правопорушення не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімуми, обговорювана зміна «скасовує кримінальну протиправність діяння» у значенні статті 5 КК.
Згідно з частиною 1 статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Відповідно до частини 3 статті 8 Конституції України норми Конституції України є нормами прямої дії.
Відповідно до частини 1 статті 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість».
Оскільки вартість майна, викрадення якого по кожному окремому епізоду не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів, то до таких діянь ОСОБА_4 мають застосовуватись положення статті 5 КК України.
При цьому судом враховується, що хоча крадіжки майна ОСОБА_4 здійснювалися з одного і того ж місця ж одним і тим же способом, проте такі його дії не можуть кваліфікуватись як продовжуваний злочин, оскільки відсутні дані щодо єдиного умислу на викрадення наперед визначеної кількості майна, а кожна крадіжка була самостійним епізодом.
За приписами пункту 4-1 частини 1 статті 284 КПК кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.
Відповідно до абзацу 5 частини 7 статті 284 КПК ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини 1 статті 284 КПК, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу.
Згідно частини третьої статті 479-2 КПК, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.
Враховуючи наведене та те, що під час судового провадження в суді першої інстанції у справі, яка надійшла до суду з обвинувальним актом щодо ОСОБА_4 , втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність за вчинені діяння і обвинувачений не заперечив проти закриття кримінального провадження, з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 КПК України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для закриття кримінального провадження на підставі пункту 4-1 частини першої статті 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діянь.
З огляду на те, що потерпілий не бажає підтримувати обвинувачення щодо ОСОБА_4 за фактом проникнення до житла, суд не вбачає підстав для виходу за межі обвинувачення і зміни висунутого обвинувачення на частину 1 статті 162 КК України.
Оскільки суд прийшов до переконання про наявність підстав про закриття провадження у справі, а відповідно до статті 124 КПК України процесуальні витрати стягуються з обвинуваченого в разі ухвалення обвинувального вироку, процесуальні витрати, що пов`язані з проведенням експертиз, стягненню із ОСОБА_4 не підлягають і їх слід віднести на рахунок держави.
Долю речових доказів після набрання вироком законної сили слід вирішити відповідно до вимог статті 100 КПК України.
В силу вимог статті 174 КПК України арешт, накладений на речові докази, підлягає скасуванню.
Керуючись статтями 100, 124, 174, 284, 369, 372, 479-2 КПК України, суд,
Після набрання ухвалою законної сили речові докази два килими коричневого кольору (один з яких розрізаний навпіл), офісний стілець чорного кольору та двигун від холодильника марки «Bono Sistemi», які передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області (на даний час Відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції № 1 ГУНП в Житомирській області) повернути потерпілому ОСОБА_5 .
Арешт, що накладений у кримінальному провадженні на зазначені речові докази відповідно до ухвали слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 09 березня 2023 року скасувати.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвалу може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Романівський районний суд Житомирської області.

Головуючий ОСОБА_1 ук