СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3390/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисника підозрюваного ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000243 від 18.10.2023 року ,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000243 від 18.10.2023 року, в якому він просить змінити запобіжний захід ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 в рамках кримінального провадження № 0000243 від 18.10.2023 року із тримання під вартою на більш м`якший запобіжний захід: домашній арешт (цілодобовий або нічний з покладанням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України), або заставу з покладанням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Клопотання обґрунтовує тим, що на даний час зазначені прокурором ризики зменшились через тривалість досудового розслідування.

Крім того, зазначає, вже тривалий час ОСОБА_4 знаходиться під вартою, тобто фактично останній відбуває покарання у вигляді обмеження волі при цьому без відповідного вироку суду. При цьому підозрюваний має сім`ю: дружину, двох малолітніх дітей яким ще має двох років, і в подальшому утриманні його під вартою призводить до тривалого розлучення його зі своєю дружиною та з дітьми, які потребують його участь у вихованні, опіки та утриманню. Протягом великого проміжку часу, ОСОБА_6 та діти підозрюваного фактично виживають без чоловіка та батька у зв`язку відсутності стабільного матеріального становища, так як його дружина не має змоги залишити дітей, або влаштувати їх до дитячого садочку через їхній вік, і тому не може влаштуватися на роботу і отримувати постійний дохід, щоб забезпечити всім належним дітей. А кошти на утримання малолітніх дітей від держави в розмірі 860 грн на дитину не вистачає.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 просив змінити своєму підзахисному запобіжний захід на домашній арешт або альтернативний - заставу.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав подане його захисником клопотання.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти поданого клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки ризики, які були встановлені під час обрання запобіжного заходу, продовжують існувати.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні 4 відділу розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України, перебувають матеріали кримінального провадження № 0000243 від 18.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 2 ст. 317 КК України.

15.10.2024 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2,3 ст. 307, ч. 1 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України. Ухвалою слідчого судді від 16.10.2024 року обрано відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

В подальшому ухвалами слідчих суддів від 10.12.2024 року, 09.01.2025 року , 04.03.2025 року та 30.04.2025 року ОСОБА_4 вказаний запобіжний захід продовжено.

Разом з тим, 30.01.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну підозри та нову підозру за ч.ч. 2,3 ст. 307, ч. 1 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до положень ч.1 ст.201 КПК підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу. Згідно з ч.4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При цьому, кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав для зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, а ст.201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість підстав застосування запобіжного заходу, а заявником не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну обставин підозри, зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому, слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

Тому, при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має виходити з того, чи доводить особа, яка подала відповідне клопотання, наявність обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок про наявність обґрунтованої підозри або свідчать про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, такі обставини мають бути новими, тобто які з`явилися після постановлення попередньої ухвали про застосування/продовження запобіжного заходу, або не були відомі суду.

Проаналізувавши вказане клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши доводи учасників процесу щодо наявності таких обставин, слідчий суддя приходить висновку про те, що стороною захисту не наведено таких обставин, які можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

Так, виходячи із змісту клопотання, сторона захисту висловлює незгоду із доводами слідчого судді при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою та висновками, викладеними в ухвалі від 30.04.2025 року. У той же час, така незгода не може бути сама по собі бути підставою для зміни запобіжного заходу, а сторона захисту не була позбавлена права оскаржити відповідне рішення до апеляційного суду.

Як вбачається з клопотання про застосування запобіжного заходу, таким правом сторона захисту скористалася і відповідне судове рішення переглядається колегією суддів Київського апеляційного суду, яке станом на дату розгляду клопотання не розглянуто.

На переконання слідчого судді, захисником у клопотанні та в судовому засіданні не було наведено переконливих відомостей про те, що зі спливом часу встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу ризики зникли або значно зменшились.

Дані, які характеризують особу підозрюваного, його сімейний та наявність на утримання дітей були повідомлені слідчому судді , а тому враховувалися при застосуванні до нього запобіжного заходу.

При вирішенні питання щодо можливості зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Разом з цим, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» № 12369/86 від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, що виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Така ж позиція відображена в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/97 від 26 липня 2001 року.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає, що обраний відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідає конкретним підставам і меті запобіжного заходу, обґрунтованій підозрі, характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються підозрюваному, а також покаранню, що може бути призначене підозрюваному в разі визнання його винуватим.

Доводи захисника підозрюваного суд вважає непереконливими і необґрунтованими, оскільки стороною захисту не доведено належними та допустимими доказами зміни всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, зменшення або зникнення ризиків, які обумовлювали обрання запобіжного заходу.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 під час розгляду справи, а тому в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 177, 194, 201, 370-372, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000243 від 18.10.2023 року- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1