УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000284 від 25.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000284 від 25.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме: майно, яке вилучене під час проведення обшуку житлового приміщення (квартири АДРЕСА_1 ), а саме: мобільного телефону «Apple 15 ProMax» сірого кольору із сім-картою № НОМЕР_1 , який належить громадянці ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що Слідчими Головного слідчого управління Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному № 0000284 від 25.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 11.03.2022, о 17 годині 30 хвилин, на ім`я директора Департаменту військово-технічної політики, розвитку озброєння та військової техніки Міністерства оборони України ОСОБА_5 , від директора ТОВ «ХАДО-ХОЛДІНГ» () ОСОБА_6 надійшов лист, датований 11.03.2022 № 28.03-22, щодо готовності підприємства до серійного випуску продукції для потреб Збройних Сил України, а саме: багатозарядних великокаліберних антиматеріальних гвинтівок ручного заряджання ALLIGATOR у калібрі 12,7х99; багатозарядних великокаліберних антиматеріальних гвинтівок ручного заряджання ALLIGATOR у калібрі 12,7х108; однозарядних гвинтівок з автоматичним викиданням гільзи SNIPEX BW 75 та SNIPEX BW 100 у калібрі 12,7х99 та 12,7х108, а також багатозарядних напівавтоматичних антиматеріальних гвинтівок MONOMAX у калібрі 12,7х99.

02.07.2025 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 114-1, ч. 5 ст. 191 КК України.

Крім цього, у кримінальному провадженні, 02.07.2025, на підставі повідомлення ДВКР СБ України № 17/1/1/1-210-1688нт від 01.07.2025, слідчим проведено обшук на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, за місцем проживання колишнього заступника Генерального директора ТОВ «ХАДО-ХОЛДІНГ» ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами обушку виявлено та вилучено мобільний телефону «Apple 15 ProMax» сірого кольору із сім-картою № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 .

Однак, громадянка ОСОБА_4 , під час проведення обшуку не надала змогу оглянути вилучений у неї мобільний телефон, оскільки відмовилась від надання паролю-доступу для подолання встановленого на телефоні логічного захисту.

Разом з цим, ураховуючи те, що ОСОБА_4 у період вчинення підозрюваними ОСОБА_7 та ОСОБА_6 інкримінованих кримінальних правопорушень, обіймала посаду заступника Генерального директора ТОВ «ХАДО-ХОЛДІНГ», тобто ОСОБА_6 , орган досудового розслідування має об`єктивні та обґрунтовані підстави вважати, що у вилученому мобільному телефоні, у оперативній пам`яті, якою оснащений телефон та у менеджерах, які у ньому встановленні, можуть містити відомості, інформація та фактичні дані (копії документів в електронному вигляді, листування та переписка між підозрюваними, між ТОВ «ХАДО-ХОЛДІНГ» та Міністерством оборони України тощо), які мають значення для досудового розслідування та будуть використані органом розслідування з метою доказування обставин, визначених ст. 91 КПК України.

Так, зважаючи на вказані обставини, слідчим винесено постанову про визнання мобільного телефону «Apple 15 ProMax» сірого кольору із сім-картою № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім цього, слідчим винесено постанову про залучення спеціаліста для проведення огляду вилученого телефону, оскільки для здійснення цієї слідчої дії необхідні спеціальні знання та техніка, яка дозволить отримати інформацію, що має значення для досудового розслідування.

Відповідно до частини 3 статті 233 КПК України прокурором подано клопотання до Шевченківського районного суду м. Києва про надання дозволу на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення обшуку вказаного приміщення, а саме надано дозвіл на проведення обшуку у зв`язку з невідкладним випадком пов`язаним із врятуванням майна та збереження речових доказів.

Таким чином, зазначена слідча дія, а саме обшук, проведена на підставі та в порядку передбаченому кримінальним процесуальним законодавством.

Одночасно, у вказаній ухвалі відсутній дозвіл на вилучення речей, а саме: мобільного телефону «Apple 15 ProMax» сірого кольору із сім-картою № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 .

Так, орган досудового розслідування об`єктивно та обґрунтовано вважає, що у разі повернення вказаного мобільного телефону власнику існує об`єктивна загроза його знищення, або знищення чи спотворення інформації, яка у ньому міститься та має значення для досудового розслідування.

Це твердження ґрунтується на встановлених обставинах у кримінальному провадженні, а саме на встановленому факті спроби підозрюваного ОСОБА_6 знищити свій власний мобільний телефон, який він пошкодив під час проведення обшуку за місцем проживання.

Зазначили, що у разі повернення вилучених речей існує загроза їх знищення з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення у цьому кримінальному провадженні необхідно призначити і провести ряд судових експертиз щодо вилученого майна, інформації, яка міститься, стосується обставин.

Незастосування даного виду заходу забезпечення кримінального провадження суттєво зашкодить кримінальному провадженню, призведе до втрати та зникнення речових доказів, які зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Прокурор підтримав клопотання з підстав, наведених у ньому, та просив задовольнити клопотання.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення обшуку вказаного приміщення, а саме надано дозвіл на проведення обшуку у зв`язку з невідкладним випадком пов`язаним із врятуванням майна та збереження речових доказів.

Таким чином, зазначена слідча дія, а саме обшук, проведена на підставі та в порядку передбаченому кримінальним процесуальним законодавством.

Одночасно, у вказаній ухвалі відсутній дозвіл на вилучення речей, а саме: мобільного телефону «Apple 15 ProMax» сірого кольору із сім-картою № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 .

Вилучене майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, має доказове значення у кримінальному провадженні та з метою збереження речових доказів існує необхідність у застосуванні арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження.

02.07.2025 мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000284 від 25.03.2024, оскільки він містить в собі сліди вчинення протиправної діяльності та відомості, що можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до положень ст.170 КПК України майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину може бути арештоване на підставі рішення слідчого судді. Арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться чи зберігаються в банках або інших фінансових установах. Арешт майна може бути застосований з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дослідивши доводи клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, виявленого під час проведення обшуку, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, які були засобами вчинення злочинів, та залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Надані прокурором дані в клопотанні підтверджують висновки в постанові від 02.07.2025 року про визнання вилученого майна речовими доказами, те, що фактичні дані, які містяться, дають підстави для висновків на даній стадії, що майно є засобом чи знаряддям вчинення вказаного кримінального правопорушення, у зв`язку з чим їх вилучення узгоджується з правилам ст. 168 КПК України.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення як накладення арешту. При цьому доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Так, приймаючи до уваги викладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, обсяг фактичних обставин кримінального провадження, даних на підтвердження, що виявлене майно містить на собі сліди злочину, з метою збереження речових доказів та проведення експертиз, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 02.07.2025 року, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні як на речові докази.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене під час проведення обшуку житлового приміщення (квартири АДРЕСА_1 ), а саме мобільного телефону «Apple 15 ProMax» сірого кольору із сім-картою № НОМЕР_1 , який належить громадянці ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1