Справа № 132/2113/25
Ухвала

Іменем України

01 липня 2025 року м. Калинівка

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в місті Калинівці клопотання слідчого СВ ВП № 1 Хмільницького районного ВП ГУНП України у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000223 від 26.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Калинівського районного суду Вінницької області 27.06.2025 надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000223 від 26.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно із клопотанням у ньому висловлене прохання накласти арешт на майно, добровільно видане 27.06.2025 ОСОБА_5 , а саме на: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi A3» блакитного кольору з оперативною пам`яттю 4 GB та вбудованою пам`яттю 128 GB, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , який було поміщено до спеціалізованого пакету НПУ WAR-1966511, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Це клопотання мотивовано тим, що 25.06.2025 до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , про те, що невідома особа, в умовах воєнного стану, викрала її мобільний телефон «Xiaomi Redmi А3», під час того, коли заявниця відпочивала біля річки Південний Буг в с. Іванів Хмільницького району, завдавши матеріального збитку на загальну суму 4500 гривень.

26.06.2025 відомості внесені до ЄРДР за №0000223 за ч. 4 ст. 185 КК України і СВ відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області розпочато досудове розслідування.

В ході досудового розслідування було опитано особу ОСОБА_5 який 27.06.2025 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi A3» блакитного кольору з оперативною пам`яттю 4 GB та вбудованою пам`яттю 128GB, IMEI 1 НОМЕР_1 IMEI 2 НОМЕР_2 .

В подальшому, 27.06.2025 вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Необхідність у арешті добровільно виданого 27.06.2025 ОСОБА_5 , обґрунтовується наявністю підстав вважати, що він є предметом, що є об`єктом кримінально-протиправних дій, а отже являється речовим доказом, а не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні.

Слідчий СВ ВП № 1 Хмільницького районного ВП ГУНП України у Вінницькій області, лейтенант поліції ОСОБА_3 та прокурор Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилися, до суду подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, заявлене клопотання підтримали.

Власниця вказаного вище майна ОСОБА_6 , яку було повідомлено повісткою, в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з наведеним, згідно із положеннями ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних не здійснювалося.

Дослідивши клопотання і долучені до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 26.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000223, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно із долученим до клопотання витягом від 26.06.2025 із Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000223, 25.06.2025 до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , про те, що невідома особа, в умовах воєнного стану, викрала її мобільний телефон «Xiaomi Redmi А3», під час того, коли заявниця відпочивала біля річки Південний Буг у с. Іванів Хмільницького району, завдавши матеріального збитку на загальну суму 4500 гривень.

До клопотання додано копію протоколу огляду речей від 27.06.2025 відповідно до якого предметом огляду являється мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi А3» блакитного кольору, з оперативною пам`яттю 4 GB та вбудованою пам`яттю 128 GB, із номерами IMEI НОМЕР_3 IMEI 2 НОМЕР_2 . На передній панелі посередині зверху розташований об`єктив камери. На передній панелі телефону знаходиться сенсорний дисплей чорного кольору, без додаткового захисного скла та видимих механічних пошкоджень. Сенсорний дисплей реагує на дотики, свої функції виконує. На правій грані телефону зверху міститься три кнопки регулювання звуку та «бокова кнопка», яка слугує для увімкнення та вимкнення мобільного телефону. На верхній лівій грані мобільного телефону розташовується роз`єм для сім-карти, який на момент огляду перебуває у справному стані, у нижній грані телефону знаходиться роз`єм для зарядного пристрою, на верхній грані мобільного телефону з правого боку присутній роз`єм для з`єднання дротових навушників, та з лівого боку динамік.

Задня панель телефону по центру розташовує на собі об`єктив камери у кількості 2 шт., які знаходяться паралельно одна від одної, з правого боку якого розташовується індикатор спалаху, також під об`єктивом камери розташована бірка білого кольору на які написано технічні характеристики мобільного телефону. При спробі зарядити телефон зарядним пристроєм зарядка відбувається.

По закінченню огляду мобільний телефон марки: «Xiaomi Redmi А3» оперативною пам`яттю 4 GB та вбудованою пам`яттю 128 GB блакитного кольору, було сфотографовано та поміщено до спеціального пакету НПТУ WAR1966511.

Крім того, до матеріалів клопотання долучено копію заяви ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 27.06.2025 відповідно до якої, останній віддає працівникам поліції мобільний телефон «Xiaomi Redmi А3» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який він знайшов 23.06.2025.

У долучених до клопотання матеріалах міститься постанова від 27.06.2025 слідчого СВ ВП № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП України у Вінницькій області, лейтенанта поліції ОСОБА_3 про визнання вказаного мобільного телефону «Xiaomi Redmi А3» із 4/128 GB, блакитного кольору, речовим доказом у кримінальному провадженні за № 0000223 від 26.06.2025.

Положеннями ст. 131 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно із ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина третя статті 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги наведені положення процесуального закону та оцінюючи доводи клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність його задоволення з огляду на таке.

Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000223 встановлено обставини, які вказують на те, що виданий 27.06.2025 ОСОБА_5 мобільний телефон «Xiaomi Redmi А3» блакитного кольору, з оперативною пам`яттю 4 GB та вбудованою пам`яттю 128 GB, IMEI 1 НОМЕР_1 IMEI 2 НОМЕР_2 , є предметом, який був об`єктом кримінально протиправних дій крадіжки та має суттєве значення для досудового розслідування , тобто, відповідно до ст. 98 КПК України цей предмет є речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту цього речового доказу може призвести до його приховування, пошкодження, знищення та відчуження, що перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Хмільницького районного ВП ГУНП України у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000223 від 26.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, добровільно видане 27.06.2025 ОСОБА_5 , а саме: на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi А3», блакитного кольору, з оперативною пам`яттю 4 GB та вбудованою пам`яттю 128 GB, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , який було поміщено до спеціалізованого пакету НПУ WAR-1966511, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1