печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: не з`явився,

власника майна: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням прокурора відділу організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадження, повязаних з торгівлею людьми, Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000135 від 20.02.2024, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадження, повязаних з торгівлею людьми, Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене у ході обшуку від 08.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.04.2025 у справі № 757/20233/25-к за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 .

Враховуючи, що вилучені під час обшуку речі мають доказове значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі відомості, які можуть бути використані як докази фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому мають ознаки речових доказів, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно.

В судове засідання прокурор та власник майна чи його представник не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином, прокурор подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій підтримав вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, просив їх задовольнити.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за їх відсутності.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, щоОфісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000135 від 20.02.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 149, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 303, ч. 2 ст. 303, ч. 3 ст. 149 КК України.

Установлено, що учасники злочинної організації, шляхом використання веб-ресурсів, груп/акаунтів у соціальних мережах, а також каналів/акаунтів у месенджері «Telegram», вчиняють дії, спрямовані на сутенерство стосовно кількох осіб, а саме - організацію надання ними послуг інтимного характеру за грошову винагороду.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, невстановлені особи створили в месенджерах «Telegram» та «Instagram» закриті групи, в яких розмістили інформацію рекламного характеру щодо жінок, які надають послуги сексуального характеру, з відповідними розцінками.

У подальшому, з метою конспірації, вказані особи, використовуючи вигадані імена (нікнейми) у зазначених месенджерах, приймають замовлення від користувачів на надання інтимних послуг. На вказані ними банківські рахунки або електронні гаманці надходять кошти, які слугують як завдатком, так і оплатою транспортних витрат для перевезення жінок до місця зустрічі.

Далі, вищевказані учасники злочинної організації організовують перевезення жінок до заздалегідь визначених місць, де останні надають послуги сексуального характеру за грошову винагороду. При цьому організатори забезпечують безпеку таких дій, контролюють процес та в подальшому отримують частину коштів від жінок за організацію вказаних дій. Таким чином, вчиняються дії з забезпечення заняття проституцією іншою особою, тобто - сутенерство, вчинене щодо кількох осіб.

Крім того, встановлено, що учасники вищевказаної злочинної організації з метою особистого збагачення, використовуючи месенджери «Telegram» та «Instagram», вербують молодих жінок, у тому числі шляхом шантажу та використання їх уразливого стану, з метою подальшої сексуальної експлуатації, як на території України так і за її межами.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вчинення кримінальних правопорушень причетна: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, 08.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/20233/25-к) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон «IPhone 13 Pro Max» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ;

- ?ноутбук марки «HP» модель «Elitebook 850G7 Notebook PC» із зарядним пристроєм до нього;

- мобільний телефон «IPhone X» ІМЕІ1: НОМЕР_2 ;

- ноутбук марки «HP» модель «Probook 4540S»;

- ?вісім банківських карток;

- два флешнакопичувачі.

Перелічені вище предмети відповідають критеріям статті 98 КПК України, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість їх використання в якості речових доказів, а тому постановою слідчого від 08.05.2025 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Як визначено у ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи, що речі та документи, вилучені 08.05.2025 року під час обшуку, на який просить накласти арешт прокурор, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління НП України ОСОБА_5 від 08.05.2025 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000135 від 20.02.2024, та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на вилучене майно.

За таких обставин, клопотання слідчого про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора відділу організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадження, повязаних з торгівлею людьми, Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000135 від 20.02.2024 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ході обшуку від 08.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.04.2025 у справі № 757/20233/25-к за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме:

- мобільний телефон «IPhone 13 Pro Max» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ;

- ноутбук марки «HP» модель «Elitebook 850G7 Notebook PC» із зарядним пристроєм до нього;

- мобільний телефон «IPhone X» ІМЕІ1: НОМЕР_2 ;

- ноутбук марки «HP» модель «Probook 4540S»;

- ?вісім банківських карток;

- два флешнакопичувачі,

які на праві власності належать ОСОБА_4 , з метою забезпечення збереження речових доказів.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, що за їх клопотанням арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим/прокурорм у кримінальному провадженні № 0000135 від 20.02.2024 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1