Справа № 161/8925/25
Провадження № 1-кс/161/2770/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 26 червня 2025 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області з клопотанням про скасування арешту майна, а саме із автомобіля марки «Mercedes-Benz 609 D», 1995 року випуску, VIN номер НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 .

Клопотання мотивує тим, що на підставі договору купівлі-продажу, укладеного з ТОВ «Варан -ІФ» він є власником автомобіля марки «Mercedes-Benz 609 D», 1995 року випуску, VIN номер НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 .

Однак, під час проведення реєстраційних дій в сервісному центрі МВС йому стало відомо, що 11.04.2006 року старшим слідчим прокуратури м.Луцьк ОСОБА_4 на транспортний засіб марки «Mercedes-Benz 609 D», 1995 року випуску, VIN номер НОМЕР_1 було накладено арешт.

Зазначає, що інформація про наявне кримінальне провадження в межах якого був би накладений арешт відсутня, крім того вважає, що накладення арешту постановою слідчого не відповідає чинному КПК України, оскільки вказаним арештом порушується його право на володіння, користування та розпорядження належним йому транспортним засобом, просить скасувати вказаний арешт з транспортного засобу та зобов`язати відповідні органи МВС зняти обмеження щодо реєстраційних дій із зазначеним транспортним засобом.

Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, подала суду заяву про розгляд клопотання у її відсутності, щодо скасування арешту на транспортний засіб заперечила, оскільки питання щодо скасування арешту майна, що накладений у 2006 році на підставі положень КПК в редакції 1960 року має відбуватись в порядку цивільного судочинства, тому просила відмовити в задоволенні клопотання, а тому у відповідності до вимог ч. 4 ст. 107, ч. 1 ст. 172 КПК України судове засідання проводиться за їх відсутності, а також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.

Перевіривши надані матеріали клопотання та додані докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що з довідки про арешти ТСЦ 2645 від 11.05.2024 вбачається, що старшим слідчим прокуратури м.Луцька ОСОБА_4 11.04.2006 року на транспортний засіб з ідентифікатором кузова № НОМЕР_1 , власником якого значиться ОСОБА_5 накладено арешт.

Пунктом 9 Розділу XI Перехідних положень КПК України, прийнятого 13.04.2012, який набрав чинності 19.11.2012 передбачено, що запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

КПК України 1960 року передбачає, що скасування арешту вирішується особою, якою такий арешт накладався, тобто, в даному випадку слідчим.

Відповідно до правового висновку Великої палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 08.11.2019 у справі № 450/1411/16, розгляд такої категорії справ здійснюється в порядку цивільного судочинства. У справі, яка переглядалась, суди встановили, що арешт на спірне майно було накладено у кримінальній справі, у якій, зокрема сторони у справі не є сторонами кримінального провадження.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

При цьому згідно з п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України 2012 року, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як визначено у ч. 2 ст. 174 КПК України 2012 року, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України 2012 року, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено ст. 174 КПК України 2012 року, і відповідно таке питання підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.

Проте, вказаний арешт було накладено органом досудового слідства у 2006 році на підставі положень КПК в редакції 1960 року. Отже, розгляд зазначеної справи має відбуватися в порядку цивільного судочинства.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом України у постанові від 15.05.2013 року у справі № 6-26цс13 та Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24.04.2019 року у справі № 2-3392/11 (провадження № 14-105цс19), від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц (провадження № 14-496цс18), від 21.08.2019 року у справі № 911/1247/18 (провадження № 12-99гс19).

Крім того, з повідомлення Луцької окружної прокуратури від 06.06.2025 за вх.№ 30236/25 вбачається, що в Луцькій окружній прокуратурі відсутні документи щодо підстав та обставин накладення арешту згідно постанови старшого слідчого прокуратури м.Луцька ОСОБА_6 від 11.04.2006 на автомобіль марки «Mercedes-Benz 609 D», 1995 року випуску, VIN номер НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , що підтверджується вивченням даних Журналу реєстрації кримінальних справ, порушених прокуратурою м.Луцька за 2006 рік.

Враховуючи вищезазначені норми, а також ту обставину, що арешт було накладено постановою слідчого на підставі норм КПК України в редакції 1960 року, слідчий суддя, дійшов висновку про те, що клопотання слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.126, 234 КПК України в редакції 1960 року, ст.ст. 110, 174, 372, 395, 532 КПК України, п. 9 розділу XI Перехідних положень КПК України

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1