У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000865 від 08.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Офісу Генерального прокурора звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні №0000865 від 08.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України про арешт майна.

З матеріалів клопотання вбачається, що згідно повідомлення оперативного підрозділу, посадові особи ТОВ «АВ МЕТАЛ ГРУП» (код 36441934) використовують офісне приміщення, де зберігається первинна бухгалтерська документація, чорнові записи, печатки та грошові кошти здобуті злочинним шляхом, зокрема, за адресою: АДРЕСА_1.

У зв`язку з чим, під час досудового розслідування 06.05.2025 підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва справа № 761/15394/25 проведено за адресою: АДРЕСА_1.

За результатом проведення обшуку було виявлено та вилучено наступні речі та документи а саме: 1.Чорнова документація а саме: роздруківки та чорнові записи на 1930 арк., та блокноти - 8 шт; роздруківки та чорнові записи на 901 арк., та блокноти - 4 шт; 2. Моноблок Lenovo S/N MP2BAELS чорного кольору із зарядним пристроєм; 3. Моноблок Lenovo S/N MP2BAEP4 чорного кольору із зарядним пристроєм; 4. Системний блок DELL S/N 9L14032 чорного кольору.

07.05.2025, винесено постанову про визнання описаних вище речей та документів - речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор надав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити його з підстав, які у ньому наведені.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч.4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Слідчий суддя враховує, що вилучене майно має суттєве значення для досудового розслідування цього кримінального провадження, а також може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Арешт майна є необхідним для забезпечення збереження речових доказів, про що зазначається у клопотанні прокурора.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000865 від 08.07.2024 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 06.05.2025 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва за адресою: АДРЕСА_1 а саме: роздруківки та чорнові записи на 1930 арк., та блокноти - 8 шт; роздруківки та чорнові записи на 901 арк., та блокноти - 4 шт; моноблок Lenovo S/N MP2BAELS чорного кольору із зарядним пристроєм; моноблок Lenovo S/N MP2BAEP4 чорного кольору із зарядним пристроєм; системний блок DELL S/N 9L14032 чорного кольору з метою забезпечення його зберігання як речового доказу у кримінальному провадженні №0000865 від 08.07.2024, заборонивши вчиняти дії щодо користування, володіння та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1