У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 936/510/25

Провадження № 1-кс/936/62/2025

09.05.2025 селище Воловець

Слідчий суддя Воловецького районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавача (уповноваженої особи) сектору дізнання відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, в частині невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Воловецького районного суду Закарпатської області із вищезазначеною скаргою.

В обґрунтування скарги зазначає, що 18 березня 2025 року представник заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 до поліції подав заяву-повідомлення про вчинення злочину. У повідомленні наведені обставини, які підлягають встановленню у межах досудового розслідування проступку зі збором відповідних доказів. Зазначає, що 25.04.2025 він отримав лист від Відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області без дати і номеру, проте що відомості щодо вчиненого злочину, що містились у його заяві не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Посилається на те, що із бездіяльністю поліції щодо невнесення відомостей за заявою представник заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 до ЄРДР не погоджується, оскільки така є незаконною і необґрунтованою. Враховуючи наведене, просить зобов`язати уповноважену особу за внесення відомостей до ЄРДР про злочин (проступок) Відділення поліції № 2 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області невідкладно зареєструвати подану заяву повідомлення ОСОБА_4 інтереси якої представляє адвокат ОСОБА_3 про вчинення злочину від 18 березня 2025 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати відповідне досудове розслідування кримінального правопорушення (проступку).

У судове засідання представник заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 не з`явився, проте надав до суду заяву про розгляд скарги без участі заявника та без його участі, просить скаргу задовольнити.

Начальник сектору дізнання відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, проте надав заяву про розгляд скарги без його участі.

Вивчивши доводи скарги та дослідивши письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Отже бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, наявна у випадку, якщо:

1) заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення були отримані належним суб`єктом (слідчим, дізнавачем, прокурором);

2) така заява чи повідомлення містять відомості про кримінальне правопорушення;

3) відомості, які містяться у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення, не були внесені до ЄРДР протягом встановленого строку (24 годин відповідно до вимог КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, ознаки складу злочину які мають бути критерієм внесення до ЄРДР. Якщо у заяві повідомленні таких даних недостатньо або немає, то вони, без проведення додаткової перевірки, не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. З огляду на викладене, підстав для прийняття рішення про внесення відомостей до ЄРДР, на теперішній час отримано недостатньо.

Для висновку про бездіяльність службових осіб щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення ( яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними ( в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причини) але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінальне правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України. КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь яких заяв які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини , викладені в ньому не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18) зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: "...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....".

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Частиною 1 ст. 303 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є предметом оскарження в порядку ст. 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 год. після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді є бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Під час розгляду скарги встановлено, що представник заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою від про вчинення кримінального правопорушення. Заява зареєстрована 21.03.2025. У заяві сформульовано на думку скаржниці ОСОБА_4 обставини вчинення кримінального правопорушення. Зокрема, у заяві, зазначено, що поряд із житловим будинком ОСОБА_4 , який знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , на якому встановили камери відео спостереження, об`єктив яких направлений на домоволодіння, житлові кімнати та прибудинкове подвір`я заявника, тобто цілодобово йде спостереження за способом життя заявника. Таким чином, заявник ОСОБА_4 вбачає, у наведених фактах ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 182 КК України.

Однак, згідно із матеріалами по заяві ЄО № 1286 від 21.03.2025, зокрема, листа начальника відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 , слідчим суддею встановлено, що представника заявника ОСОБА_3 повідомлено проте, що за фактом наведеним ним у заяві, яка зареєстрована 21.03.2025, працівниками поліції здійснено перевірку з виїздом на місце події. Так, під час проведеної перевірки установлено, що камера на буд. №5 по вул. Підгірна, с-ще Воловець являється муляжем, який встановлений з метою безпеки, так як неподалік знаходиться ромське поселення, та не знімає, а також не зберігає жодного відео.

Слідчий суддя вважає, що скарга представника заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 не містить даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 182 КК України, та доводи скарги про вчинення кримінального правопорушення є необґрунтованими припущеннями не заснованими на фактичних даних.

Натомість, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінального правопорушення, викладених у скарзі, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись ст. 214, 303, 306, 307, 309, 369, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги заявника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавача (уповноваженої особи) сектору дізнання відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, в частині невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1