ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/2577/25 (1-кс/641/623/25) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/588/25 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: скасування арешту майна
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові в режимі відеоконференції провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2025 року про повернення клопотанняпро скасування арешту майна,-

УСТАНОВИЛА:

Оскаржуваною ухвалою постановлено клопотання адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

В обґрунтування прийнятого рішення судом зазначено, що собою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено документу на підставі якого було накладено арешт, який підлягає скасуванню, а долучена до клопотання довідка КП « Харківське міське бюро технічної інвентарізації» ХМР , в якій зазначені відомості на частину квартири, датована 01.10.2018 року.

Відтак слідчий суддя констатував, що доказів арешту майна, що діє до теперішнього часу, суду не надано, позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на майно в межах кримінального провадження, та підстави накладення такого арешту.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, з повідомленням ініціатора питання про накладення арешту.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 просить оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати та повернути матеріали його клопотання про зняття арешту з майна до суду першої інстанції для вирішення питання щодо можливості розгляду його по суті.

В обґрунтування своєї вимоги зазначає, що слідчим суддею було прийнято передчасне рішення про повернення клопотання про скасування арешту з майна, оскільки він (слідчий суддя) не витребував матеріали кримінального провадження в якому міститись всі необхідні дані для розгляду цього клопотання по суті, а відтак допустив істотне порушення вимог кримінально-процесуального закону.

Заслухавши доповідь судді, думку заявника ОСОБА_8 , який просив задовольнити його апеляційну скаргу, з урахуванням її вимоги про повернення матеріалів його заяви до суду першої інстанції для вирішення питання щодо можливості розгляду його по суті, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановлюється ухвала про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя не врахував, що згідно з положеннями ч.ч. 1, 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються основними цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законними представником можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження.

Із частини 2 статті 304 КПК України, випливає, що скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу, скарга підлягає розгляду в цьому суді, скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, слідчий суддя, приймаючи рішення про повернення клопотання про зняття арешту з майна адвокату ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 посилається на те, що зі змісту що доказів арешту майна, що діє до теперішнього часу, суду не надано, а відтак відсутня можливість перевірити, чи накладався арешт на майно в межах кримінального провадження, та підстави накладення такого арешту.

Колегія суддів не погоджується із таким висновком.

У справі Bellet v. Fгапсе Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду.

Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Отже, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Отже, в даному випадку, будь-яке обмеження учасників процесу щодо доступу до правосуддя є процесуально неприпустимим.

Хоча право на оскарження може залежати від виконання формальних вимог, однак суди мають уникати зайвого формалізму, який підриває справедливість процесу.

Занадто прискіпливе застосування процесуальних правил може зашкодити самій суті права на доступ до суду... (постанова Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 20 жовтня 2020 року у справі № 759/5737/17).

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов передчасного висновку, зазначивши, що заявник не надав доказів існування факту накладення арешту на майно ОСОБА_7 , незважаючи на те, заявник посилався на те, що відомості про арешт майна містяться вматеріалах кримінального провадження № 0002597 від 20.08.2013 року.

Колегія суддів констатує передчасність висновків слідчого судді з огляду на те, що хоча норми КПК не зобов`язують суд витребувати матеріали кримінального провадження з метою перевірки фактів, викладених у заяві (клопотання) проте і не позбавляють суд такої можливості в контексті сприяння учасникам кримінального провадження в реалізації їх прав.

Крім того, заявником вказано номер кримінального провадження та відомості які можливо перевірити лише шляхом зіставляння наведених у клопотанні даних з матеріалами кримінального провадження в тому числі і стосовно відомостей про факт накладення арешту на майно ОСОБА_7 .

За таких обставин, слідчий суддя передчасно повернув клопотання заявнику.

Вказані процесуальні обставини мають істотне значення, що обумовлює необхідність скасування ухвали слідчого судді.

При цьому, оскільки фактично судовий розгляд скарги проведений не був, тому суд апеляційної інстанції позбавлений процесуальної можливості розглянути скаргу по суті та надати оцінку викладеним обставинам у скарзі.

З наведених підстав колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню, з поверненням матеріалів скарги до суду першої інстанції для виконання вимог, передбачених ст.ст.304-306 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.407,419, 422 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2025 року про повернення клопотання про скасування арешту майна скасувати.

Матеріали за клопотанням адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майнаповернути до суду першої інстанції на новий розгляд для виконання вимог, передбачених ст. 304 КПК України та вирішення питання щодо можливості розгляду його по суті.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді