КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа: № 375/904/24 Головуючий у суді першої інстанції: ОСОБА_1
Провадження: № 11-сс/824/705/2025 Доповідач у суді апеляційної інстанції: ОСОБА_2
Категорія: ч. 2 ст. 309 КПК України
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
Секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02 серпня 2024 року та апеляційну скаргу,

за участю особи, яка подала скаргу ОСОБА_6 , -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 від 14.05.2024 про закриття об`єднаного кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.11.2021 за ознаками кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя вказав, що в ході досудового розслідування в повному обсязі встановлені обставини, які відносяться до предмету доказування у кримінальному провадженні та на які посилається ОСОБА_6 у своїй скарзі, проведено достатній обсяг слідчих дій, спрямованих на встановлення таких обставин, в результаті чого дізнавачем прийняте обґрунтоване рішення про закриття кримінального провадження.

При цьому, орган досудового розслідування, здійснивши аналіз зібраних матеріалів кримінального провадження та оцінивши отримані відомості у їх сукупності, вірно дійшов висновку про відсутність об`єктивних та суб`єктивних ознак складу кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України, про що прийняв мотивовану постанову, яка відповідає вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України.

Не погоджуючись з судовим рішенням, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, до якої долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у зв`язку з тим, що зважаючи на її необізнаність з мотивами прийнятого рішення, вона очікувала повний текст постановленої ухали, оголошення якої відбулося 07.08.2024, копію якої надано ОСОБА_6 - 08.08.2024. Надалі, у п`ятиденний строк - 12.08.2024 було подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Проте, ухвалою Київського апеляційного суду від 25.11.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_6 було повернуто, з підстав пропущення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та відсутності відповідного клопотання про поновлення такого строку.

У зв`язку з чим, ОСОБА_6 05.12.2024 повторно подано до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на цей раз з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

За наведеним просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та поновити пропущений строк.

Що стосується ухвали слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02.08.2024, то ОСОБА_6 просить її скасувати, постанову начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 від 14.05.2024 про закриття кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38 теж скасувати.

ОСОБА_6 вважає ухвалу слідчого судді незаконною та необґрунтованою, за наступним.

Так, ОСОБА_6 вказує, що обставини справи детально з відповідними обґрунтуваннями описані у скарзі до суду першої інстканції, але слідчий суддя стверджує, що подана скарга до суду за фактом лише підробки підпису в заповіті її- ОСОБА_6 померлого чоловіка. Проте, зауважує, що чітко зазначила у скарзі і звернута увага суду, що нею піднімаються питання не лише щодо нотаріальної дії з посвідчення заповіту, а й чи виконані нотаріальні дії кожним із нотаріусом окремо згідно закону, оскільки ними здійснені неправомірні дії при проведенні нотаріальних дій, що стосується квартири, яка є спільною сумісною власністю сім`ї.

Також, звертає увагу на те, що начальник СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 , заперечуючи проти скарги, вказав на проведену експертизу, допит свідків, проведену документальну перевірку Управлінням нотаріату Центрального міжрегіонального управління юстиції щодо посвідчення заповіту.

Водночас, він не зазначив допит яких саме свідків проведено. Якщо мається на увазі свідчення причетних осіб до справи нотаріусів або тих, які на основі ст. 63 Конституції України не надавали показань, то такі свідчення, як зауважує ОСОБА_6 , не мають доказової сили.

Посилається, що інших членів сім`ї не допитано, що сприяло б встановленню обставин справи.

Зауважує, що неодноразово зверталася з клопотаннями до сектору дізнання щодо проведення опитування причетних до справи в її присутності, у задоволенні яких було відмовлено.

Щодо проведеної перевірки Управлінням нотаріату Центрального міжрегіонального управління юстиції, на основі звернення дізнавача ОСОБА_8 , то ОСОБА_6 звертає увагу на те, що відповідь на дане звернення надано управлінням із зазначенням, що відповідь надана до відповідності в межах предмету звернення. Тобто, з відповіді випливає, що здійснені дії приватним нотаріусом ОСОБА_9 фактично не перевірялися. Матеріали зазначеної перевірки в матеріалах справи відсутні.

Апелянт не погоджується з висновками слідчого судді щодо відповідності постанови про закриття кримінального провадження вимогам ст. 110 КПК України, та вказує, що дізнавачем не вмотивовано зміст обставин, які стали підставами для прийняття постанови та не обґрунтовано їх з посиланням на законодавство; здійснено лише посилання на проведену експертизу почерку ОСОБА_10 і звернення до міжрегіонального управління юстиції; не зазначені та не висвітлені слідчі дії дізнавачами сектору дізнання, які проведені по кримінальному провадженню № 420 231 120 300 003 06 від 25.07.2023; не дано відповідь на питання правомірності проведення нотаріальних дій приватним нотаріусом не лише ОСОБА_11 , а й ОСОБА_12 .

Також, посилається, що після скасування попередньої постанови про закриття кримінального провадження дізнавачем не було проведено жодних ефективних слідчих дій, єдина дія здійснена дізнавачами в справі, це направлення 5.12.23 листа Начальнику Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), але в даному листі не розкрито питання щодо дій - порушень приватних нотаріусів ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , які мали підлягати перевірці, тому вона є неефективною, оскільки не сприяла розкриттю порушень приватних нотаріусів.

Вважає, що у постанові про закриття провадження не зазначена чіткість проведення слідчих дій та не викладено результати проведення їх, тобто дізнавачами не здійснено всебічного, повного і неупередженого досудового розслідування згідно ч. 2 ст. 9 КПК України, а тому закриття кримінального провадження - є необґрунтованим.

Крім того, на переконання апелянта, не дотримано приписів п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, тобто у постанові не визначені чітко підстави для прийняття постанови про закриття провадження.

Звертається в апеляційній скарзі увага і на тому, що копія постанови про закриття кримінального провадження їй- ОСОБА_6 не направлялась.

Не погоджується ОСОБА_6 і твердженням суду про те, що відповідно до Глави 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України не вимагається при посвідченні заповіту від заповідачів не вимагається подання доказів, які підтверджують його право на майно, тому, що Глава 3 Порядку має назву "Установлення особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії".

Зауважує, що оформлення заповіту це нотаріальна дія, і відповідно у Главі 7 "Витребування відомостей і документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії", зазначено, що у справах нотаріуса залишаються копії поданих документів поданих для вчинення нотаріальних дій.

ОСОБА_6 вказує, що якщо відбувається складання заповіту не на все майно, яким володіє заповідач, а на частину, то право власності на цю частину він має підтвердити документально. При цьому, зауважує, що у її скарзі детально звернута увага щодо правил посвідчення правочинів щодо розпорядження майном, що є спільною сумісною власністю, зокрема, зазначено, що розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності здійснюється за згодою всіх співвласників.

Щодо дій нотаріусів, то ОСОБА_6 посилається, що квартира про яку йдеться - є спільною сумісною власність сім`ї (6 чоловік), яка оформлена в такий спосіб нею, оскільки чоловік такими питаннями ніколи не займався. Виникає питання як могли відбутися нотаріальні дії, які проведені без важливих документів для цього, зокрема, про право власності на квартиру, технічну документацію на квартиру, домову книгу, які знаходяться у неї- ОСОБА_6 .

Вважає, що через відсутність правовстановлюючого документу приватний нотаріус мав відмовити у проведенні нотаріальних дій, але ОСОБА_9 такі дії проведені, зокрема відкрита спадкова справа без присутності інших членів сім`ї.

За наведеним вище, ОСОБА_6 вважає, що висновки начальника сектору дізнання про закриття кримінального провадження гуртуються на неповному та поверхневому досудовому розслідуванні, а постанова про закриття кримінального провадження винесена передчасно.

Білоцерківська окружна прокуратура Київської області про час та місце розгляду провадження повідомлена у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, неявка прокурора у судове засідання суду апеляційної інстанції не перешкоджає розгляду провадження за приписами ч. 4 ст. 405 КПК України.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення особи, яка подала скаргу на підтримку доводів викладених в апеляційній скарзі та клопотанні про поновлення строку, дослідивши матеріали провадження за скаргою та закрите кримінальне провадження, обговоривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як указує норма п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення, на чому наголошується в ч. 3 ст. 395 КПК України.

Згідно висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, який викладено у постанові від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18, у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив у інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Разом з цим, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.

Поняття поважності причин пропуску строків є оціночним і його вирішення покладається на розсуд суду.

З матеріалів судового провадження убачається, що 02.08.2024 слідчим суддею Рокитнянського районного суду Київської області проголошено лише вступну та резолютивну частини ухваленого рішення, копію повного тексту ухвали слідчого судді ОСОБА_6 отримала 08.08.2024.

20.08.2024 до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_6 (яка направлена поштою - 12.08.2024) на ухвалу слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02.08.2024, яка згідно ухвали суду апеляційної інстанції від 25.11.2024 повернута, оскільки апеляційну скаргу подано поза межами строку, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України і без клопотання про поновлення такого строку.

05.12.2024 ОСОБА_6 повторно звернулася до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02.08.2024 разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Зважаючи на викладене вище та те, що ОСОБА_6 була необізнаною з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, апеляційну скаргу подала після отримання копії оскаржуваної ухвали, колегія суддів вважає за можливе поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Главою 26 КПК України визначено та регламентовано порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого/детектива, дізнавача, прокурора на досудовому провадженні.

На досудовому провадженні може бути оскаржено, зокрема, рішення слідчого про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, як визначено п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України.

У справі "Аслаханова та інші проти Росії" Європейський суд з прав людини відзначив, що "обов`язок провести розслідування не є зобов`язанням надати результат, це є зобов`язанням застосувати необхідні заходи":

- не кожне розслідування має обов`язково бути успішним чи привести до висновків, які збігаються з версією подій, запропонованої заявником;

- розслідування в принципі, має призвести до встановлення фактів у справі, якщо припущення виявляються вірними, привести до встановлення особи і покаранню винних".

Як убачається з матеріалів судового провадження, сектором дізнання ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області проводилось досудове розслідування за заявою ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 120 211 162 500 002 38 від 27.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Також, сектором дізнання ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області проводилось досудове розслідування за заявою ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 420 231 120 300 003 06 від 25.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Постановою від 25.07.2023 матеріали досудових розслідувань у вищевказаних кримінальних провадженнях об`єднані в одне кримінальне провадження за № 120 211 162 500 002 38 від 27.11.2021, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

14.05.2024 постановою начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 кримінальне провадження № 120 211 162 500 002 38 від 27.11.2021 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України.

Не погоджуючись з постановою слідчого 27.06.2024 ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02.08.2024 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 від 14.05.2024 про закриття об`єднаного кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.11.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України.

Таке рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним, обґрунтованим та вмотивованим за наступним.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, у свою чергу, вирішує лише ті питання, що віднесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом, як наголошується в ч. 3 цього процесуального закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні поряд з іншими підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення - час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення, а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета його вчинення.

Згідно положень п. 4 цього закону, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, обставини, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.

Нормою ч. 2 ст. 93 КПК України передбачено, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

На підставі приписів ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора, та у встановлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, прокурора складається з:

1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім?я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу;

3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Дослідивши постанову начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 від 14.05.2024 про закриття кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38 від 27.11.2021 у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим дотримано вимог кримінального процесуального закону, з правильністю чого погоджується і колегія суддів.

Як встановив суд першої інстанції, ОСОБА_6 звернулася до відділення поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП України з заявою про вчинення злочину з приводу підроблення заповіту від 31.03.2021 ОСОБА_10 , посвідченого приватним нотарусом Рокитнянського нотаріального округу Київської області ОСОБА_11 , зареєстрованого в реєстрі за № 283, тобто предметом доказування в даному кримінальному провадженні було підроблення, на думку заявника, згаданого вище заповіту ОСОБА_10 від 31.03.2021.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні було допитано свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , нотаріусів ОСОБА_11 та ОСОБА_9 ; проведено виїмку оригіналу заповіту та оригіналу копії заповіту ОСОБА_10 для проведення почеркознавчої експертизи; проведено виїмку оригіналів документів рукописних заяв з взірцями почерку померлого ОСОБА_10 для дослідження та порівняння; призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої було доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України; отримано висновок експерта за результатами проведення-почеркознавчої експертизи.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/747352-ПЧ від 09.02.2023 рукописні записи та підпис від імені ОСОБА_10 в оригіналі заповіту та в оригіналі копії заповіту від 31.03.2021 виконані ОСОБА_10 .

Будь-які беззаперечні та обґрунтовані докази факту підроблення заповіту - відсутні.

Управлінням нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) проведено перевірку, за результатами якої не встановлено підстав для притягнення приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_11 до відповідальності.

При цьому встановлено, що 31.03.2021 до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_11 звернувся особисто ОСОБА_10 з проханням посвідчити заповіт.

На виконання глави 3 та 7 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 за № 282/20595, в редакції від 10.0.22022, приватним нотаріусом ОСОБА_11 встановлено особу ОСОБА_10 за паспортом громадянина України.

Також, до справи долучена довідка від 31.03.2021 № 160, видана психіатричним кабінетом Рокитнянської ЦРЛ, згідно якої за даними облікової документації ОСОБА_10 на диспансерному обліку не перебуває і за медичною допомогою не звертався.

У результаті проведеної розмови та роз`яснень наслідків вчинення нотаріальної дії приватним нотаріусом встановлена здатність ОСОБА_10 усвідомлювати значення нотаріальної дії, її наслідків та змісту роз`яснення нотаріуса, а також відповідність волі і волевиявлення особи на вчинення нотаріальної дії.

31.03.2021 приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_11 посвідчено заповіт за реєстровим № 283.

Дії приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_11 щодо посвідчення заповіту - відповідалиглаві 3 та 7 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, п. 6.14. Правил ведення нотаріального діловодства, Положення про Спадковий реєстр.

Окрім того, враховано, що нотаріус є процесуально незалежною особою, яка самостійно перевіряє здатність особи усвідомлювати значення нотаріальної дії, її наслідків та змісту роз`яснень нотаріуса, а також відповідність волі і волевиявлення особи щодо вчинення нотаріальної дії, встановлює дійсні наміри кожного з учасників правочину, надає оцінку поданим для вчинення нотаріальної дії документам та приймає рішення щодо вчинення нотаріальної дії чи відмови в її вчиненні.

Щодо приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_9 , то нею заповіти від імені ОСОБА_10 не посвідчувались.

З врахуванням здобутих доказів органом досудового розслідування не було встановлено наявності самої події кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України, а відтак начальник СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 обґрунтовано закрив кримінальне провадження.

На переконання слідчого судді, з правильністю чого погоджується і колегія суддів, начальником СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 під час проведення досудового розслідування вжито всіх вичерпних заходів щодо збирання доказів і перевірки обставин по ним у рамках досліджуваного кримінального провадження, встановлювались і перевірялись обставини, а за отриманням доказів у провадженні, всебічно, повно оцінено та проаналізовано їх, надано оцінку з точки зору належності, допустимості, достовірності та, їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, та прийнято постанову від 14.05.2024 про закриття кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38 від 27.11.2021 у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України, яка відповідає вимогам ст.ст. 94, 110, 284 КПК України.

Жодних об`єктивних даних, які б спростовували мотиви постанови слідчого про закриття кримінального провадження, в судовому засіданні в суді першої та апеляційної інстанції встановлено не було.

Які ще слідчі/процесуальні дії не провів слідчий та які докази не здобув, що мають істотне значення для прийняття правильного рішення, та які б спростовували висновок про те, що рукописні записи та підпис від імені ОСОБА_10 в оригіналі заповіту та в оригіналі копії заповіту від 31.03.2021 виконані ОСОБА_10 - з апеляційної скарги ОСОБА_6 не вбачається, не вказала на такі ОСОБА_6 і в суді апеляційної інстанції, лише пославшись на те, що треба "переробити" експертизу, не привівши підстав щодо необ`єктивності наявного експертного висновку.

Інших обставин щодо відстоювання своєї правової позиції, щоб могли бути підставою для скасування ухвали слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02.08.2024, якою за результатами розгляду провадження за скаргою, що включало в себе і дослідження матеріалів закритого кримінального провадження у судовому засіданні, з вмотивуванням, на виконання вимог ст. 372 КПК України, судового рішення, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 від 14.05.2024 про закриття кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38 від 27.11.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України, - з апеляційної скарги ОСОБА_6 не випливає.

Що стосується прохання ОСОБА_6 , яке викладено не в апеляційній скарзі, а в клопотанні про приєднання до справи додаткового пояснення щодо незаконного закриття кримінального провадження - про скасування ухвали Рокитнянського районного суду від 02.08.2024 про відмову суду у задоволенні клопотання про витребування матеріалів у зазначених приватних нотаріусів ОСОБА_11 і ОСОБА_15 , на основі яких ними проводилися нотаріальні дії щодо квартири, що є у сумісній власності сім`ї, прийняття ухвали про витребування матеріалів у приватних нотаріусів ОСОБА_11 та ОСОБА_9 на основі яких ними проводилися нотаріальні дії щодо квартири, яка є спільною сумісною власністю, а також визнання нотаріальних дій зазначених приватних нотаріусів проведених щодо квартири неправомірними та скасування їх, - то воно не входить до предмету апеляційного розгляду за апеляційною скаргою, яка була подана на ухвалу слідчого судді, постановлену за результатами розгляду скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Крім того, ухвала слідчого судді Рокитнянського районного суду від 02.08.2024 в частині відмови у задоволенні клопотання про витребування матеріалів у зазначених приватних нотаріусів ОСОБА_11 і ОСОБА_9 , на основі яких ними проводилися нотаріальні дії щодо квартири, що є у сумісній власності сім`ї, - оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

За наведеним, апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 404 ,407, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання ОСОБА_6 задовольнити та поновити їй строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02 серпня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області від 02 серпня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову начальника СД ВП № 1 ГУНП в Київській області ОСОБА_7 від 14 травня 2024 року про закриття об`єднаного кримінального провадження № 120 211 162 500 002 38 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 листопада 2021 року за ознаками кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 358, ст. 356 КК України, - без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4