Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року м. Київ

Слідча суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001644, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання вказує на те, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001644 від 19.07.2025, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

У ході досудового розслідування встановлено, що 18.07.2025, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , разом із своїм знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де разом розпивали спиртні напої.

В подальшому, 18.07.2025 року у нічний час доби, точного часу досудовим слідством не встановлено, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які в цей час вживали спиртні напої на кухні квартири за вищевказаною адресою, виникла словесна сварка на ґрунті неприязних відносин один до одного.

Під час вказаного конфлікту, з мотиву особистих неприязних відносин, що раптово виникли, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді смерті ОСОБА_7 , і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, з мотиву особистих неприязних відносин до останнього, ОСОБА_8 , перебуваючи в зальній кімнаті, вказаної квартири, схопив ніж з металевої рукояткою та перебуваючи прямо перед ОСОБА_7 , утримуючи ніж у правій руці наніс вказаним ножом не менше чотирьох ударів в область шиї та живота ОСОБА_7 .

В результаті умисних злочинних дій ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_7 були спричинені тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень шиї та живота, які знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням його смерті.

Причиною смерті ОСОБА_7 стала дія гострого предмету, що призвела до крововтрати та шоку.

Смерть ОСОБА_7 настала ІНФОРМАЦІЯ_3 .

20.07.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, офіційно не працевлаштованому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людини.

Підстави підозрювати саме ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджуються зібраними матеріалами досудового слідства.

Враховуючи зазначені обставини, метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків вказаного кримінального правопорушення; вчинити інші кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити з підстав, викладених в ньому, посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та обґрунтованість підозри. Також зазначила, що більш м`який запобіжний захід не може бути застосований до підозрюваного. Оскільки злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 пов`язаний із заподіянням смерті іншій людині, у зв`язку з чим досудове слідство просить не застосовувати підозрюваному заставу на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що стороною обвинувачення не доведено ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а факт постійного вживання алкоголю не є підтвердженим, результату експертизи немає. Також звернув увагу, що підозрюваний, має постійне місце проживання, раніше не судимий, веде добропорядний спосіб життя та працює. Щодо обґрунтованості підозри зазначив, що ОСОБА_4 на підставі ст. 63 Конституції України відмовився давати показання щодо обставин кримінального правопорушення. Вважає обрання такого запобіжного заходу як тримання під вартою необґрунтованим. Просив суд застосувати до підозрюваний запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час для надання можливості підозрюваному працювати та отримати дохід.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідча суддя дійшла наступних висновків.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких зокрема віднесені запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом п. 5 ч. 1 ст. 176 та ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 176 КПК України тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001644 від 19.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

20.07.2025 ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людини.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 віднесено до категорії особливо тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

У судовому засіданні слідчою суддею встановлено, що копію клопотання прокурора та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_4 отримав у встановлений ч. 2 ст. 184 КПК України строк.

Слідча суддя перевірила наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується наступними доказами:

- лікарським свідоцтвом про смерть № 010-2839 від 19.07.2025 видане ДСУ «Київське міське бюро судово-медичної експертизи» з причиною смерті ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду місця події від 19.07.2025 за адресою: АДРЕСА_2 , де було виявлено труп ОСОБА_7 з ознаками насильницької смерті;

- протоколом обшуку від 19.07.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено речі та предмети вчинення кримінального правопорушення, з нашаруванням речовини бурого кольору;

- протоколом затримання ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину від 19.07.2025, під час особистого обшуку останнього, були вилучені особисті речі з нашаруванням речовини бурого кольору;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який надав показання, що 19.07.2025 в нічній час доби перебуваючи в кв. АДРЕСА_3 чув поверхом вище гуркіт та гупотіння;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка надала показання, що за адресою: АДРЕСА_2 між сьомим та шостим поверхом виявило труп чоловіка із слідами насильницької смерті одягнутого в чорну футболу та шорти;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , яка надала показання, що 19.07.2025 в нічній час доби перебуваючи в кв. АДРЕСА_4 чула поверхом вище гуркіт та крики невідомого чоловіка впродовж 5-10 хвилин;

- протоколом допиту ОСОБА_12 , який надав показання, що 19.07.2025 в нічній час доби перебуваючи в кв. АДРЕСА_3 чув поверхом нижче гуркіт від якого прокинувся;

- протоколом огляду від 19.07.2025, що проведено в приміщенні моргу АДРЕСА_5 , де було виявлено та вилучено одяг ОСОБА_7 , зі слідами речовини бурого кольору та слідами механічних пошкоджень (розрізами).

Оцінка критерію обґрунтованості підозри здійснюється слідчою суддею з урахуванням позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у пункті 48 рішення від 13.11.2007 року у справі «Чеботарь проти Молдови», а також у пункті 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Таким чином, оцінюючи наведені прокурором докази обґрунтованості підозри, слідча суддя дійшла висновку, що стороною обвинувачення зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та про причетність ОСОБА_4 до його вчинення.

Водночас слідча суддя зауважує, що в цьому випадку дотримано стандарт доказування «обґрунтована підозра», який є найнижчим стандартом доказування у кримінальному процесі та не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення, проте є достатнім для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. При цьому, доведення стороною обвинувачення вини ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, має відбутись за найвищим стандартом доказування «поза розумним сумнівом» у змагальному судовому процесі під час розгляду справи по суті.

Оцінюючи наявність на даний час ризиків у кримінальному провадженні, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідча суддя встановила наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як зазначено у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою встановлено наявність наступних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_4 може:

- вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні;

- вчинити інші кримінальні правопорушення.

Щодо наявності ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Як вже зазначалось вище, інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, відноситься до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Зазначена обставина вже сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини, означеною у рішенні по справі «Ілійков проти Болгарії» («Ilijkov v. Bulgaria»), заява № 33977/96 від 26.07.2001 року, §80, зокрема суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений; також у рішенні по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, визначено, що при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

З врахуванням викладеного, на думку слідчої судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою, може свідчити про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду.

Крім того, підозрюваний розлучений, дітей на утриманні не має, не є особою з інвалідністю, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, тобто у підозрюваного відсутні будь-які стримуючі фактори, які б запобігли ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду. Фактично зазначений ризик вже є підтвердженим на теперішній час, оскільки одразу після вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, останній покинув місце вчинення злочину, спробував приховати сліди злочину, також залишив потерпілого ОСОБА_7 з тяжкими тілесними ушкодженнями, не викликав швидку медичну допомогу, не покликав сусідів, тобто не вжив жодних заходів за для збереження життя потерпілого.

Враховуючи викладене, підозрюваний ОСОБА_4 може здійснити спроби переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, тобто існує реальний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного ОСОБА_4 на свідків, слідча суддя враховує те, що злочин вчинено із застосуванням насильства, останній знає місце мешкання свідків, які є його сусідами. Відтак, перебуваючи на волі він може впливати на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань чи безпідставної відмови від дачі показань.

Крім того, на даному етапі досудового розслідування не проведено повного комплексу всіх слідчих та розшукових дій, не встановлені і не допитані всі свідки вказаного кримінального правопорушення. Отже, зазначений ризик є обґрунтованим.

Щодо наявності ризику вчинити інші кримінальні правопорушення, слідча суддя враховує те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинення кримінального правопорушення пов`язаного із застосуванням насильства, зокрема потерпілому нанесено не менше чотирьох ударів ножом в область тулуба та шиї, чим заподіяно смерть останньому. Також обставини кримінального правопорушення свідчать про те, що злочин вчинений в тому числі у зв`язку з вживанням підозрюваним та потерпілим алкогольних напоїв.

Вказане свідчить про низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, а характер вчинених злочинних дій свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку, до норм закону, а також до цінності людського життя та здоров`я, їх недоторканості.

З огляду на викладене, слідча суддя дійшла висновку про обґрунтованість існування ризику вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень.

Слідча суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України враховує відомості щодо особи підозрюваного ОСОБА_4 , який є громадянином України, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, розлучений, не є особою з інвалідністю, не має на утриманні осіб, які потребують догляду.

При цьому, слідча суддя, враховуючи суспільну небезпеку інкримінованого органом досудового розслідування злочину проти життя та здоров`я особи, вважає, що у даному кримінальному провадженні наявний значний суспільний інтерес який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги свободи особистості, а тому застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідча суддя з урахуванням обґрунтованості підозри та наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, дійшла висновку, що на даному етапі досудового розслідування застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання вказаних ризиків.

Щодо можливості визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, слідча суддя зазначає наступне.

У відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З огляду на викладене, враховуючи те, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, зважаючи на доведеність наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також з урахуванням обставин, встановлених у порядку ст. 178 КПК України, слідча суддя дійшла висновку щодо відсутності підстав для визначення останньому альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ст. 205 КПК України визначено, що ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Керуючись ст. 176-179, 182, 193 - 194, 309 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001644, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави.

Для утримання під вартою підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 днів, який обчислюється з 19 липня 2025 року, тобто з моменту фактичного затримання особи, припиняє свою дію 16 вересня 2025 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити Державній установі «Київський слідчий ізолятор» - для виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення їй ухвали.

Повний текст ухвали складено 25.07.2025 року.

Cлідча суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1