ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2142/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

законного представника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 11 травня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001980, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186, частиною другою статті 296 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

28 липня 2025 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло вищезазначене клопотання.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 28 липня 2025 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження за № 0001980, внесені до ЄРДР 11 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186, частиною другою статті 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше не судимим, став на шлях вчинення злочину проти громадського порядку і моральності, який вчинив при наступних обставинах.

Так, 10 травня 2025 року, в період часу близько з 22 год. 20 хв. по 22 год. 30 хв., неповнолітній ОСОБА_5 , перебуваючи на вулиці поблизу буд. З по вул. вул. Ю. Пасхаліна в м. Києві, групою осіб, спільно з ОСОБА_9 та неповнолітнім ОСОБА_10 , діючи умисно, протиправно, групою осіб, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи існуючі у суспільстві елементарні правила поведінки, моральності та добропристойності, з метою самоствердитись за рахунок приниження іншої особи, демонструючи зверхність, без будь-яких на те причин, з хуліганських спонукань підбігли до неповнолітнього ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який йшов вулицею, та вчинили конфлікт із останнім, виражаючись нецензурною лайкою, в ході якого: ОСОБА_5 наніс удар ногою в область тулуба ОСОБА_11 ; ОСОБА_10 наніс ОСОБА_11 декілька ударів кулаками обох рук у різні частини тіла та обличчя; ОСОБА_9 завдав ОСОБА_11 удар ногою по тулубу. Від отриманих ударів потерпілий ОСОБА_11 впав на землю, після чого неповнолітній ОСОБА_10 наніс ще декілька ударів ногами в область тулуба потерпілого.

В результаті протиправних хуліганських дій ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 неповнолітній ОСОБА_11 отримав тілесні ушкодження.

Після вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 та з місця вчинення злочину втекли.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України, а саме в хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, за кваліфікуючою ознакою: вчиненого групою осіб.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених положеннями частини першої статті 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які володіють необхідною інформацією, яка має значення для кримінального провадження.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, про які зазначено у клопотанні. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби.

Адвокат у судовому засіданні зазначив, що підозрюваний вину є скоєному визнає, співпрацює зі слідством, має намір вступати до ВУЗу, підробляє, жодного разу на виклик слідчого не спізнився та завжди з`являється, не переховується. Також наголосив, що вважає зазначені прокурором ризики необґрунтованими, а тому просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Підозрюваний та його законний представник повністю підтримали позицію адвоката.

Вислухавши прокурора, захист, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001980 внесені до ЄРДР 11 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186, частиною другою статті 296 КК України.

21 липня 2025 року ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0001980 від 11 травня 2025 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною другою статті 296 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

?фактичними даними, які містяться в протоколі ОМП від 10.05.2025, проведеного на вулиці поблизу буд. З по вул. вул. Ю. Пасхаліна в м. Києві;

?фактичними даними, які містяться в протоколі допиту представника потерпілого від 12.05.2025 ОСОБА_12 ;

?фактичними даними, які містяться в протоколі допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_11 та відеозапису до нього;

?даними, які містяться в протоколі допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_13 та відеозапису до нього;

?даними, які містяться в протоколі огляду відео публікації, здійсненої у телеграм каналі «Дарниця Life», за результатами якого долучено до матеріалів кримінального провадження відеозапис на якому зафіксовані події, які відбувалися 10.05.2025 на вулиці поблизу буд. З по вул. вул. Ю. Пасхаліна в м. Києві 16.05.2025;

?даними, які містяться в протоколах впізнання за фотознімками із ОСОБА_11 ;

?даними, які містяться в протоколі слідчого експерименту, проведеному із неповнолітнім потерпілим ОСОБА_11 ;

?даними, які містяться в протоколах слідчих експериментів, проведених із свідками ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ;

?фактичними даними, які містяться в протоколі допиту з ОСОБА_14 іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України. При цьому, вказаний злочин відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог частини першої статті 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та інших підозрюваних.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими ризики переховування від органів досудового розслідування чи суду, а також ризик щодо впливу на інших підозрюваних та свідків, з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, вік таких осіб та те, що останній усвідомлює тяжкість покарання за вчинення злочину.

Слідчий суддя враховує, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Також слідчий суддя зважає на те, що підозрюваний є неповнолітньою особою, та має всі законні підстави для виїзду за межі України.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Слідчим суддею враховуються те, що підозрюваний раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, має зареєстроване та постійне місце проживання у м. Києві, неофіційно працевлаштований, з урахуванням свого віку, зауважень на поведінку підозрюваного, зокрема щодо неявки за викликом слідчого, від прокурора у судовому засіданні не надходило.

Відповідно до положень частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що прокурор у судовому засіданні не довів об`єктивними доказами, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Отже, з урахуванням вище викладеного, на переконання слідчого судді, враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його вік, поведінку, усвідомлення наслідків вчинення своїх дій, враховуючи, що підозрюваний проживає у м. Києві разом із бабусею, він має неофіційній заробіток, планує вступати до вищого навчального закладу, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання буде необхідний і достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.

За нормою статті 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Частиною другою статті 179 КПК України передбачено, що підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, зміну мобільного телефону або інших засобів зв`язку;

- утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні щодо обставин, фактів, подій тощо, які розслідуються у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом на підозрюваного, визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 29 серпня 2025 року включно.

Підозрюваного ОСОБА_5 письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2-х розмірів мінімальної заробітної плати.

Строк дії ухвали - до 29 серпня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 5 серпня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1