Справа № 404/4498/25
Номер провадження 1-кс/404/2988/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000083 від 03.04.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Єкатеринбург Російської Федерації, з повною вищою освітою, одруженого, працюючого професором в Українській державній льотній академії, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що мешкає: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Кропивницького РУП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 94 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 284 632,00 грн.

Також слідчий просить покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

- не відлучатися з міста, а саме: м. Кропивницький, де він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

- утримуватись як особисто так і через третіх осіб у спілкуванні зі свідками, експертами у кримінальному провадженні.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що слідчим відділом Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000083 від 03.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

Так, згідно з твердженнями клопотання сторони обвинувачення ОСОБА_5 , будучи службовою особою наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, умисно та цілеспрямовано використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, діючи в інтересах ТОВ « Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», з метою отримання даним товариством неправомірної вигоди, достовірно знаючи, що коливання ціни на електричну енергію не було, оскільки при укладенні додаткової угоди № 3 відсутні будь-які відомості про коливання ціни електричної енергії між моментом укладення договору та додаткової угоди, в порушення вимог передбачених ст. ст. 5, 41 Закону України «Про публічні закупівлі», 19.02.2021, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, в приміщенні Льотної академії Національного авіаційного університету за адресою: м. Кропивницький, вул. Степана Чобану, 1, підписав з ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», в особі Генерального директора ОСОБА_7 , додаткову угоду № 3 до договору постачання електричної енергії № 10-64К/1 від 29.12.2020, якою змінено ціну (тариф) електричної енергії для споживачів від початкової договірної ціни в бік збільшення у лютому-липні 2021 року з 3,288624 грн./кВт·год з ПДВ до 3,6144 грн./кВт·год з ПДВ.

У подальшому на виконання умов додаткової угоди №3 Льотною академією Національного авіаційного університету відповідно до платіжних доручень: №162 від 25.02.2021, №240 від 19.03.2021, №197 від 22.03.2021, №241 від 19.03.2021, №275 від 06.04.2021, №333 від 06.04.2021, №315 від 19.04.2021, №317 від 20.04.2021, №452 від 12.05.2021, №429 від 24.05.2021, № 512 від 08.06.2021, № 520 від 11.06.2021, № 598 від 11.06.2021, №580 від 09.07.2021, №570 від 07.07.2021, №741 від 13.07.2021, №645 від 04.08.2021, №846 від 12.08.2021 №689 від 17.08.2021 із розрахункового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в АТ «Ощадбанк» було перераховано на рахунок ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія» кошти за спожиту електричну енергію упродовж лютого-липня 2021 року на загальну суму 3 131 696,87 грн.

Внаслідок безпідставного укладення ОСОБА_5 додаткової угоди № 3 до договору № 10-64К/1 від 29.12.2020 про постачання електричної енергії за збільшеною ціною завдано збитків державі в особі Льотної академії Національного авіаційного університету (вул. Степана Чобану, 1, м. Кропивницький, 25005, ідентифікаційний код 37939527) на загальну суму 282 268, 61 грн, що підтверджується висновком судово-економічної експертизи.

Таким чином начальник Льотної академії Національного авіаційного університету ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, в інтересах ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», 19.02.2021 підписав додаткову угоду №3 до договору №10-64К/1 від 29.12.2020 про постачання електричної енергії за збільшеною ціною, що згідно висновку судової економічної експертизи, спричинило збитки державі на суму 282 268, 61 грн.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового розслідування, за ч. 1 ст. 364 КК України, а саме зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам.

Під час досудового розслідування 28.08.2025 року в порядку ст.278 КПК України вручене ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Згідно з твердженнями сторони обвинувачення підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує: договором № 10-64К/1 про постачання електричної енергії від 29.12.2020; додатковою угодою № 3 від 19.02.2021 до договору № 10-64К/1 про постачання електричної енергії споживачу від 29.12.2020; висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 538/25-27 від 22.08.2025; рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 01.05.2024 у справі №912/386/24, яке набрало законної сили та іншими фактичними даними отриманими в передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України спосіб, які викривають ОСОБА_5 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 та 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Прокурор під час судового засідання зазначили, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК України.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на свою невинуватість. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Щодо себе вказав, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає: АДРЕСА_2 , одружений, пенсіонер, наразі працює професором в Українській державній льотній академії, осіб похилого віку або неповнолітніх осіб на утриманні не має, раніше не судимий.

Захисник заперечила проти задоволення клопотання, вказавши, що воно ґрунтується на припущеннях. Зазначила про необґрунтованість підозри, а також ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що відносини, які є предметом досудового розслідування у кримінальному провадження є господарськими, не мають кримінально-правого характеру. Зазначила, що запропонований стороною обвинувачення розмір застави суперечить вимогам ст.182 КПК України, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення. У разі встановлення слідчим суддею підстав просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання та долучила до матеріалів справи дані, які позитивно характеризують особу ОСОБА_5 .

Заслухавши прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши надані докази, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні слідчого відділу Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження за № 0000083 від 03.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

28.08.2025 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

Відповідно до повідомленої підозри ОСОБА_5 , будучи службовою особою наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, умисно та цілеспрямовано використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, діючи в інтересах ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», з метою отримання даним товариством неправомірної вигоди, достовірно знаючи, що коливання ціни на електричну енергію не було, оскільки при укладенні додаткової угоди № 3 відсутні будь-які відомості про коливання ціни електричної енергії між моментом укладення договору та додаткової угоди, в порушення вимог передбачених ст.ст.5, 41 Закону України «Про публічні закупівлі», 19.02.2021, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, в приміщенні Льотної академії Національного авіаційного університету за адресою: м. Кропивницький, вул. Степана Чобану, 1, підписав з ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», в особі Генерального директора ОСОБА_7 , додаткову угоду № 3 до договору постачання електричної енергії № 10-64К/1 від 29.12.2020, якою змінено ціну (тариф) електричної енергії для споживачів від початкової договірної ціни в бік збільшення у лютому-липні 2021 року з 3,288624 грн./кВт·год з ПДВ до 3,6144 грн./кВт·год з ПДВ.

У подальшому на виконання умов додаткової угоди №3 Льотною академією Національного авіаційного університету відповідно до платіжних доручень: №162 від 25.02.2021, №240 від 19.03.2021, №197 від 22.03.2021, №241 від 19.03.2021, №275 від 06.04.2021, №333 від 06.04.2021, №315 від 19.04.2021, №317 від 20.04.2021, №452 від 12.05.2021, №429 від 24.05.2021, № 512 від 08.06.2021, № 520 від 11.06.2021, № 598 від 11.06.2021, №580 від 09.07.2021, №570 від 07.07.2021, №741 від 13.07.2021, №645 від 04.08.2021, №846 від 12.08.2021 №689 від 17.08.2021 із розрахункового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в АТ «Ощадбанк» було перераховано на рахунок ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія» кошти за спожиту електричну енергію упродовж лютого-липня 2021 року на загальну суму 3 131 696,87 грн.

Згідно з твердженнями сторони обвинувачення внаслідок безпідставного укладення ОСОБА_5 додаткової угоди № 3 до договору № 10-64К/1 від 29.12.2020 про постачання електричної енергії за збільшеною ціною завдано збитків державі в особі Льотної академії Національного авіаційного університету (вул. Степана Чобану, 1, м.Кропивницький, 25005, ідентифікаційний код 37939527) на загальну суму 282 268, 61 грн, що підтверджується висновком судової економічної експертизи.

Таким чином, начальник Льотної академії Національного авіаційного університету ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, в інтересах ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», 19.02.2021 підписав додаткову угоду № 3 до договору №10-64К/1 від 29.12.2020 про постачання електричної енергії за збільшеною ціною, що згідно з висновком судової економічної експертизи спричинило збитки державі на суму 282 268, 61 грн.

Перевіряючи обґрунтованість підозри слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується сукупністю доказів, досліджених у судовому засіданні (а.с.1-86), зокрема: договором №10-64К/1 про постачання електричної енергії від 29.12.2020; додатковою угодою №3 від 19.02.2021 до договору № 10-64К/1 про постачання електричної енергії споживачу від 29.12.2020; висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 538/25-27 від 22.08.2025; рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 01.05.2024 у справі № 912/386/24, яке набрало законної сили та іншими матеріалами клопотання.

Дослідивши докази, надані прокурором в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

Щодо позиції сторони захисту про необґрунтованість повідомлення про підозру, відсутність доказів отримання ОСОБА_5 неправомірної вигоди, слідчий суддя зазначає, що питання кваліфікації інкримінованого кримінального правопорушення, встановлення складу кримінального правопорушення, вирішується судом у нарадчій кімнаті при ухваленні вироку після допиту всіх учасників процесу, дослідження доказів та вчинення всіх інших дій, необхідних для повного, всебічного, об`єктивного розгляду справи.

Натомість стандарт «достатніх підстав (доказів) для повідомлення про підозру» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і вони є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя бере до уваги те, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах. При цьому, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування відносно особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий, за погодженням з прокурором, посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України,- можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконно впливати на свідків.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що підозрюваному інкримінується хоч і нетяжкий злочин, однак цей злочин відноситься до корупційних, за його вчинення, зокрема, передбачено покарання у виді позбавлення волі, що дає підстави вважати, що останній усвідомлюючи покарання, яке йому загрожує та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнути у майбутньому відповідальності. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом.

Відтак, з урахуванням встановленого, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризику, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

У той же час, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України) - не підтверджується фактичними даними. Так, ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має позитивні характеристики, відтак неможливо стверджувати про схильність підозрюваного до асоціальної, протиправної поведінки, до вчинення ним протиправних вчинків.

На даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України;

- пред`явлення підозри у вчиненні нетяжкого корупційного злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, ОСОБА_5 може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, із штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

- станом на день розгляду клопотання підозрюваному ОСОБА_5 виповнився 68 років;

- майновий стан за неспростовних доводів підозрюваного має офіційний дохід 12 тис. грн, в наявності: два житлових будинка, квартира, земельна ділянка, автомобіль, має заощадження готівкою: 28 000 доларів США, про що зазначено у оприлюдненій 03.06.2025 року декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування;

- міцність соціальних зв`язків ОСОБА_5 має офіційне місце роботи, постійне місце проживання та реєстрації, одружений, осіб похилого віку, або неповнолітніх осіб на утриманні не має;

- репутацію підозрюваного, який позитивно характеризується за місцем роботи, пенсіонер, має почесні грамоти, подяки та нагороди;

- інформації про наявність у підозрюваного тяжких хронічних захворювань, які б перешкоджали застосуванню до нього запобіжного заходу, слідчому судді не надано;

- розмір ймовірно завданої кримінальним правопорушенням шкоди складає 282 268, 61 грн.;

- підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Оцінивши вказані обставини у їх сукупності із встановленими ризиками і обставинами розслідуваного злочину та відомостями про ймовірну участь у ньому підозрюваного, слідчий суддя вважає, що такі відомості про особу підозрюваного не спростовують висновків слідчого судді про ймовірність перешкоджання кримінальному провадженню і необхідність застосування запобіжного заходу.

Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застава як запобіжний захід має середній рівень суворості і є адекватним забезпечувальним заходом в цьому кримінальному провадженні, оскільки з урахуванням встановлених в ухвалі ризиків та наведених індивідуальних обставин підозрюваного, такий запобіжний захід буде достатнім та необхідним стримуючим фактором від ймовірної неналежної поведінки та перешкоджання кримінальному провадженню.

Водночас, слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, ніж застава може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків). Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання вказаним ризикам буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого підозрюваного та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків. Крім того, відсутні особи, які б висловили готовність надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нетяжкого корупційного злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у виді застави буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам і при цьому буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар для підозрюваного та інших осіб.

Щодо розміру застави та обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, які необхідно покласти на підозрюваного.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочину, в якому він підозрюється, майновий та сімейний стан, інші дані про особу підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.364 КК України, тобто нетяжкого кримінального правопорушення, а тому враховуючи положення п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від 1 до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що перебуваючи на посаді начальника Льотної академії Національного авіаційного університету, зловживаючи службовим становищем в інтересах ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», 19.02.2021 підписав додаткову угоду № 3 до договору № 10-64К/1 від 29.12.2020 про постачання електричної енергії за збільшеною ціною, що згідно висновку судової економічної експертизи, спричинило збитки державі на суму 282 268, 61 грн.

У своєму клопотанні прокурор просив визначити розмір застави в розмірі 94 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, обгрунтовуючи його розміром збитків у кримінальному провадженні.

З даного приводу, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч.4 ст.185 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Крім того, розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про звільнення під заставу («Георгієва проти Болгарії» (Georgieva v. Bulgaria), 2008, §§ 15, 30 та 31), також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого («Гафа проти Мальти»(Gafa v. Malta), 2018, § 70; «Христова проти Болгарії» (Hristova v. Bulgaria), 2006, § 111) та його платоспроможність («Тошев проти Болгарії» (Toshev v. Bulgaria), 2006, §§ 69-73). За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги розмір збитків, що ставиться йому в провину («Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) [ВП], 2010, §§ 81 та 92).

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є нетяжким. Органом досудового розслідування в порушення вимог ст.182 КПК України визначено розмір застави, який перевищує 20 прожиткових мінімумів доходів громадян. Обґрунтування розміру застави зводиться до розміру збитків, які завдані кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя зазначає, що застава фактично є гарантією, що підозрюваний буде сумлінно виконувати визначені кримінальним процесуальним законом обов`язки, а суд має визначити таку суму застави, яка б дисциплінувала і мотивувала останнього на їх виконання. У разі невиконання покладених обов`язків, кошти, внесені у вигляді застави підозрюваному за рішенням суду не повертаються, а спрямовуються у дохід державі. Сприйняття застави як гарантії відшкодування збитків, не відповідає її правовій природі.

Заперечуючи розмір застави, захисник в судовому засіданні посилався на порушення слідчим вимог ч.5 ст.182 КПК України щодо розміру застави в більшому, ніж передбачено процесуальним законом розмірі. Разом з тим, доказів непомірності чи надмірного тягаря для підозрюваного у разі обрання застави в межах, визначених статтею 182 КК України, слідчому судді не надано.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 працює професором в Українській державній льотній академії та його місячний дохід складає 12 000, має власність: земельну ділянку, житлові будинки, квартиру, автомобіль та готівкові кошти у розмірі, який значно перевищує розмір застави, які визначені ст.182 КПК України.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його суспільну небезпеку, дані про особу підозрюваного, його майновий та сімейний стан, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід - застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України. Саме такий розмір застави з покладенням обов`язків у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості злочину, що інкримінується підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин, пояснень прокурора, захисника, підозрюваного, практики ЄСПЛ, враховуючи наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн, поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність застосування, який доведена під час судового засідання прокурором, в межах строку досудового розслідування.

З врахуванням вищевикладеного, клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182. 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень).

Підозрюваний ОСОБА_5 не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору та слідчому судді.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , на строк з 29.08.2025 року по 28.10.2025 року включно, такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні та суду за першою вимогою;

- утримуватися від спілкування зі свідками та експертом у кримінальному провадженні з приводу обставин кримінального провадження, за винятком проведення за їх участі слідчих дій;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Кропивницької окружної прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1