Провадження № 1-кс/127/7430/25
У Х В А Л А

Іменем України

11 червня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника Міністерства оборони України ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Представник Міністерства оборони України ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив скасувати арешт накладений ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 29.05.2020 по справі №127/11373/20, на нежитлову будівлю літера «А», загальною площею 1753,3 кв.м. по вул. Стрілецька (Червоноармійська), 23 у м. Вінниці, в межах кримінального провадження №0000015 від 16.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що СУ ГУНП у Вінницькій області проводилося досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000015 від 16.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України. В межах даного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29.05.2000 №127/11373/25 було накладено арешт на нежитлову будівлю літера «А», загальною площею 1753,3 кв.м. по вул. Стрілецька (Червоноармійська), 23 у м. Вінниці. Однак, зазначене кримінальне провадження постановою слідчого Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області від 12.12.2024 закрито, а відтак відпала подальша необхідність у такому заході забезпечення кримінального провадження.

Представник Міністерства оборони України ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак у вимогах клопотання просив розгляд клопотання здійснювати без участі представника Міністерства оборони України.

Слідчий ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, однак надав суду супровідний лист від 11.06.2021, відповідно до якого кримінальне провадження №0000015 від 16.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, направлено за підслідністю до СВ Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Згідно з частиною другою статті 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу наведеної норми слідує, що неявка в судове засідання особи, яка заявила клопотання, та особи, за клопотанням якої було арештовано майно. не є перешкодою для розгляду клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про необхідність його повернення заявнику, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Чинним КПК України не передбачено, яким саме місцевим судом підлягає розгляду клопотання про скасування арешту майна, в той же час, положеннями кримінального процесуального закону визначено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 2 ст. 132 КПК України); клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 1 ст. 184 КПК України).

Тобто, положеннями КПК визначено територіальну підсудність клопотань органів досудового розслідування, щодо заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді, до яких, з-поміж іншого, віднесено запобіжні заходи.

З огляду на вищевикладене слідує висновок про необхідність застосування аналогії закону при вирішенні питання, щодо розгляду клопотання про скасування арешту майна на досудовому провадженні.

Відповідно до статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють:

1) слідчі підрозділи:

а) органів Національної поліції;

б) органів безпеки;

г) органів Державного бюро розслідувань;

2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України;

3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

З наведеного випливає, що кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи.

Статтею першою КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

З урахуванням наведеного, а також беручи до уваги загальні засади кримінального провадження, слідує висновку, що клопотання про скасування арешту майн на досудовому розслідуванні підлягають розгляду місцевими судами за адресою місцезнаходження органу досудового розслідування.

За правилами закріпленими статтею 9 КПК України суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, розгляд клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею місцевого суду, до юрисдикції якого такий розгляд не віднесений процесуальним законом, є грубим порушенням прав особи в кримінальному провадженні.

Як слідує з матеріалів справи та встановлено судом, слідчим управління ГУНП у Вінницькій області проводилося досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000015 від 16.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

В межах даного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29.05.2000 (справа№127/11373/25) задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 та накладено арешт на нежитлову будівлю літера «А» загальною площею 1753,3 кв.м. по вул. Стрілецька (Червоноармійська), 23 у м. Вінниці.

Однак, як слідує з супровідного листа, за підписом слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_6 №5768/24-21 від 11.06.2021, матеріали кримінального провадження №0000015 від 16.03.2020 в червні 2021 року направлені до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, оскільки Вінницькою спеціалізованою прокуратурою у військовій та оборонній сфері Центрального регіону визначено підслідність цього кримінального провадження за СВ Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

При цьому, як слідує з тексту клопотання та листа від 05.05.2025 №, за підписом начальника відділу СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 , 12.12.2024 слідчим Могилів-Подільського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000015 від 16.03.2020, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Таким чином, судом встановлено, що органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000015, яким завершувалося досудове розслідування та приймалося рішення про закриття кримінального провадження являється Могилів-Подільський РВП ГУНП у Вінницькій області, який розташовано за адресою: 24000, м. Могилів-Подільський, вул. Сагайдачного, 4.

Таким чином, клопотання представника Міністерства оборони України ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000015 від 16.03.2020, не підсудне Вінницькому міському суду Вінницької області, а підлягає розгляду судом, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Могилів-Подільський Вінницької області (Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області).

Чинним КПК України не передбачено наслідків подання клопотання про скасування арешту майна до суду, якому не підсудне таке клопотання.

Однак, відповідно до пункту 2 частини другої статті 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на вищевикладене слідує висновок про необхідність застосування аналогії закону при вирішенні питання, щодо прийняття та розгляду клопотань про скасування арешту майна, в порядку статті 174 КПК України, які не підлягають розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищезазначене, клопотання представника Міністерства оборони України ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000015 від 16.03.2020, підлягає поверненню заявнику клопотання.

На підставі викладеного вище та керуючись ст.ст. 3, 9, 26, 170-174, 303-306, 309, 372 КПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання представника Міністерства оборони України ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, повернути заявнику клопотання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Суддя: