Справа № 643/9190/25
Провадження № 1-кс/643/3200/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001207 від 03.12.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч.1 ст. 358 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001207 від 03.12.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч.1 ст. 358 КК України, яким установлено, що ОСОБА_4 , працюючи на посаді лікаря-невропатолога консультативного відділу КНП Пісочинської селищної ради «ЦПМД № 2 Харківського району», з червня 2022 року, з використанням своїх службових можливостей, активно сприяла діяльності осіб з числа посадовців медико-соціальних експертних комісій (далі МСЕК) КЗОЗ «ОЦМСЕ», співробітникам медичних закладів м. Харкова і Харківської області та громадянам України в реалізації протиправного механізму ухилення громадян України від мобілізації до лав Збройних сил України шляхом незаконного встановлення чоловікам призовного віку статусу інваліда. Так, ОСОБА_4 організувала підроблення первинної медичної документації (протоколів МРТ досліджень, історій хвороб, виписок про перебування на амбулаторному та стаціонарному лікуванні) на підставі яких, складала та видавала направлення на медико-соціально-експертну комісію за Формою № 088/о, особисто або через посередників контактувала із представниками обласних, профільних та районних медико-соціальних експертних комісій КЗОЗ «ОЦМСЕ».

В свою чергу, службовими особами обласних, профільних та районних медико-соціальних експертних комісій КЗОЗ «ОЦМСЕ» на підставі отриманих медичних документів від закладів охорони здоров`я Харківського регіону та інших залучених осіб, в тому числі і лікаря-невропатолога консультативного відділу КНП Пісочинської селищної ради «ЦПМД № 2 Харківського району» ОСОБА_4 забезпечували проходження медико-соціально-експертної комісії особами призовного віку та отримання кінцевих недостовірних документів - довідки до акту огляду МСЕК за формою № 157-1/о, яка є підтверджувальним документом, щодо отримання особою статусу інваліда, які не мали для цього законних підстав, фактично не проходили обстеження та лікування у медичних закладах, у зв`язку з чим зазначеними діями створювались реальні перешкоди законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, в частині їх обов`язку з формування мобілізаційного резерву та підтримання належної мобілізаційної готовності.

30.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 1 ст. 358 КК України.

Прокурор вказує, що до вказаної протиправної діяльності причетна лікар-рентгенолог ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

05.06.2025 в період часу з 11:15 до 13:33 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харків від 09.05.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якого виявлено та вилучено майно, яке належить останній, а саме: 160 купюр номіналом 1000 гривень та 120 купюр номіналом 500 гривень, на загальну суму 220 тисяч гривень.

Прокурор посилається, що вилучені предмети, які схожі на грошові кошти, відповідають ст. 98 КПК України, а саме речовим доказам, могли бути отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або використовувались для досягнення злочинного завдання, просить слідчого суддю накласти арешт на вилучені грошові кошти з метою збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився, направив суду заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подав суду письмові заперечення, у яких просив розглянути клопотання без його участі, проти клопотання заперечував, посилався на те, що прокурором не доведено правову підставу для арешту грошових коштів, можливість їх використання як доказу у кримінальному провадженні. ОСОБА_5 не є підозрюваною у кримінальному провадженні, під час обшуку її чоловік пояснив, що вказані гроші є сімейними заощадженнями, подружжя працює лікарями, кожен з них отримує заробітну плату у розмірі 20000 грн і більше, вилучена сума грошових коштів відповідає обсягу коштів, отриманих із законних джерел, а отримання довідок про середню заробітну плату подружжя потребує деякого часу. Просив у задоволенні клопотання відмовити.

Дослідивши доводи клопотання й додані до клопотання документи, слідчий суддя встановив таке: слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001207 від 03.12.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.28, ч. 1 ст. 114-1, ч.1 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09.05.2025 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 у квартирі АДРЕСА_2 з метою відшукання та вилучення речей, чорнових записів, документів, зокрема первинної медичної документації, медичних журналів обліку з червня 2022 до 09.05.2025, електронних носіїв інформації, комп`ютерної техніки, засобів зв`язку з відомостями про злочин, а також банківських карток та грошових коштів, здобутих злочинним шляхом.

Згідно з копією протоколу обшуку від 05.06.2025, за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: 160 купюр номіналом 1000 гривень та 120 купюр номіналом 500 гривень, на загальну суму 220000,00 гривень.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Частина 11 ст. 170 КПК України передбачає, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає недоведеним з боку власника майна, що виявлені та вилучені під час проведення обшуку грошові кошти отримані із законних джерел, оскільки доказів цього до заперечень не додано, тому перевірити законність походження вилучених предметів ззовні схожих на грошові кошти можливо лише під час проведення досудового розслідування, для чого необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу.

Тому, на даний час є необхідність у накладенні арешту на вилучені предмети ззовні схожі на грошові кошти.

Отже, виявлені та вилучені під час проведення обшуку предмети, схожі на грошові кошти, на які прокурор просить накласти арешт, відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України та є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, слідчий суддя вважає, що потреба в накладенні арешту на вилучене майно є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів на тимчасово вилучене під час проведення обшуку 05.06.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , майно, а саме на: предмети схожі на грошові кошти: 160 купюр номіналом 1000 гривень та 120 купюр номіналом 500 гривень, на загальну суму 220000,00 гривень, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1