У Х В А Л А

про запобіжний захід

07 травня 2025 року м. Кривий Ріг

Покровський районний суд міста Кривого Рогу у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі судового засідання ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001282 від 25 жовтня 2021 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 187 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні суду на розгляді знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання, просить суд продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, посилаючись на ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу, а саме те, що перебуваючи на волі підозрюваний ухилявся від слідства, а тому може ухилятися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також продовжити злочинну діяльність та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 заперечували проти клопотання прокурора, просили суд обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Зазначили, що ОСОБА_6 раніше не судимий, має батьків пенсійного віку та неповнолітню доньку, окрім того визначений розмір застави є непомірним для обвинуваченого та просили його зменшити.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 листопада 2021 року обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 травня 2024 року продовжений запобіжний захід тримання під вартою до 13 липня 2024 року, ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 липня 2024 року продовжений запобіжний захід тримання під вартою до 31 серпня 2024 року, який у подальшому був продовжений. Ухвалою суду від 11 березня 2025 року продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначений судом розмір застави - двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 гривень. Ухвалою суду від 14 квітня 2025 року продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначений судом розмір застави - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 гривень.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, встановив наступне.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст.177 КПК України).

Обговорюючи заявлені клопотання про запобіжний захід, суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, у рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Відповідно до рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 року у справі «Волосюк проти України» наголошено на тому, що тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

ОСОБА_6 раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину. Згідно даних, що характеризують його особу, він хоча і має на утриманні неповнолітню доньку, проте офіційно не працевлаштований, не перебуває у зареєстрованому шлюбі, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, та не має постійного законного джерела доходів. Крім того, обвинувачений зареєстрований у м. Кривому Розі, проте, судом береться до уваги, що він тривалий час переховувався від правоохоронних органів під час досудового розслідування, тому суд вважає, що ОСОБА_6 може переховуватися від суду, незаконно вплинути на свідків і вчиняти інше кримінальне правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження неможливості перебування обвинуваченого під вартою суду не надано.

Таким чином, наведені обставини дають підстави для висновків про наявність високого ступеню ризику ухилення обвинуваченого ОСОБА_6 від суду з огляду на серйозність обставин обвинувачення, з урахуванням обсягу обвинувачення, та суворість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі визнання винним, та обставини, на які посилався слідчий суддя при обранні обвинуваченому запобіжного заходу продовжують існувати.

Крім того, суд вважає, що перебування ОСОБА_6 на даній стадії судового розгляду під іншим запобіжним заходом, не пов`язаним з триманням під вартою, надасть обвинуваченому можливість незаконно впливати на свідків, очевидців у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, застосований до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою підлягає продовженню, але на 30 днів.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд вважає їх такими, що вони здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, і тому, згідно до ст. 182 КПК України, суд вважає можливим зменшити розмір застави до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 242 240 гривень. У разі внесення розміру застави на відповідний рахунок суду, слід вважати, що до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід застава та на обвинуваченого покладаються наступні обов`язки: прибувати за викликом до суду у визначений час; не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований чи проживає, без суду; повідомляти суд, про зміну свого місця проживання, роботи, навчання; носити електронні засоби контролю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 315, 369-372 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Частково задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 .

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 05 червня 2025 року включно, визначити заставу вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду.

У разі внесення розміру застави на відповідний рахунок суду, вважати, що до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід застава та на обвинуваченого покладаються наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до суду у визначений час;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований чи проживає, без суду;

- повідомляти суд, про зміну свого місця проживання, роботи, навчання;

- носити електронні засоби контролю.

В разі невиконання покладених обов`язків обвинуваченим, наступають наслідки передбачені КПК України.

Залишити без задоволення клопотання захисника адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу.

Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3