Провадження №1-кс/127/9734/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Миколаїв, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, старший лейтенант поліції ОСОБА_7 01.08.2025 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000288, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

В межах даного кримінального провадження 31.07.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої. Отже, застосування жодного іншого більш м`якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, не зможе запобігти наявним ризикам.

Так, слідство стверджує, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України наявний ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років та вагомість наявних на даній стадії досудового слідства доказів суттєво збільшує вказаний ризик. Це вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, встановлено, що ОСОБА_4 проживає сам, ніде офіційно не працює, не одружений, дітей не має, що вказує на відсутність сталих соціальних зв`язків.

Наявні підстави вважати, що усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжкого злочину ОСОБА_4 , може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування.

Згідно пункту 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Вказаний ризик підтверджується тим, що на даний час досудовим розслідуванням не зібрані всі докази та не встановлені всі свідки, які мають вагоме значення для кримінального провадження, а ОСОБА_4 являючись співучасником злочину може володіти інформацією про місцезнаходження осіб, які причетні до вчинення вказаного злочину, а також може знищити важливі докази у кримінальному провадженні щодо причетності до злочину інших співучасників злочинної організації, тощо;

Пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України передбачено ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні, з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Вказаний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , без належного контролю його поведінки, з метою уникнення кримінальної відповідальності може впливати на покази інших учасників кримінального провадження, зокрема на ОСОБА_8 , працівника ДСНС та інших осіб, яким відомі обставини вчинення кримінальних правопорушень тощо;

Пунктом 5 ч. 1 ст. 177 КПК України передбачено ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказаний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , може продовжити вчиняти інші злочини, оскільки ніде не працює, інших доходів не має.

Як зазначає обвинувачення вище перелічені ризики повністю підтверджуються матеріалами кримінального провадження і саме застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , на даний час забезпечать виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, та забезпечать виконання ним завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Враховуючи викладене, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала, просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 3 392 820,00 грн.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисники адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого. Захисники зазначили, що підозра, яка оголошена їх підзахисному необґрунтована, а зазначені прокурором ризики є перед судом недоведеними. Захисники просили або визначити мінімальний розмір застави або обрати запобіжний захід, який не пов`язаний з позбавленням волі. Суть аргументів сторони захисту зводиться до того, що ОСОБА_4 був лише експедитором та він не був обізнаний у тому, що вчиняє будь які дії протиправного характеру.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000288, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисників, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з часиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000288, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що 29.04.2025 Головним управлінням ДСНС України у Вінницькій області, код ЄРДПОУ 38635397, оприлюднено закупівлю UA-2025-04-29-001773-а Деревина дров`яна не промислового використання 1 група (ДК 021:2015:03410000-7 Деревина). Одним із учасників виступила фізична особа - підприємець «Ганбарова Гюнель» (далі ФОП ОСОБА_9 ) РНОКПП: НОМЕР_1 , яка в подальшому стала переможцем даної закупівлі, з якою укладено договір № 272 від 09.05.2025 про закупівлю товару за державні кошти на загальну суму 3 392 820 гривень (поставка деревини дров`яної в розмірі 1854 м3 твердолистих порід першої групи, яка повинна відповідати державному стандарту згідно ТУ У 16.1-5:2018).

Відповідно до умов вказаного Договору місцем поставки товару здійснюється відповідно до адрес місцезнаходження закладів Замовника в які необхідно здійснювати постачання товару, передбаченого Додатком № 2 Договору від 09.05.2025.

Відповідальним за отримання матеріальних цінностей до визначених місць поставки ГУДСНС України у Вінницькій області відповідно до договору без номера від 09.05.2025 призначено - начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Вінницькій області ОСОБА_10 .

У зв`язку із чим, що ОСОБА_10 займаючи відповідну посаду, пов`язану із виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тому, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, ОСОБА_10 є службовою особою.

На виконання вказаного договору, Постачальником, станом на 30.05.2025 здійснено доставку деревини до підрозділів ГУ ДСНС України у Вінницькій області: 9 ДПРЧ, 7 ДПРЧ, 19 ДПРЧ та 11 ДПРЧ на загальний об`єм 174,64 м3, з порушенням умов договору, а саме невідповідності специфікації товару, об`єму та обсягу.

У зв`язку із чим, посадовими особами ГУ ДСНС України у Вінницькій області прийнято рішення про не підписання актів приймання-передачі деревини з ФОП ОСОБА_9 та здійснити розірвання договору про поставку.

В той же час, 10.06.2025 до ОСОБА_11 , зателефонував на його мобільний телефон ОСОБА_12 , використовуючи номер мобільного телефону НОМЕР_2 по месенджеру «Ватсап», та запропонував надати ОСОБА_10 неправомірну вигоду з метою вирішення питання щодо не розірвання договору № 272 від 09.05.2025 та підписання актів про прийняття передачу товарів, а взамін отримання неправомірної винагороди в розмірі 50 гривень з 1 м3 з кожної поставки деревини, що постачається до підрозділів ГУ ДСНС України у Вінницькій області на виконання умова вищевказаного Договору. При цьому, повідомивши, що сума неправомірної вигоди за результатами поставки згідно Договору становитиме 90000 гривень.

Вважаючи пропозицію ОСОБА_8 , про отримання від нього неправомірної вигоди кримінально-протиправним діянням, 12.06.2025 у денний час ОСОБА_10 звернувся до правоохоронних органів із письмовою заявою про вчинення кримінального правопорушення, та у подальшому діяв під їх контролем, з метою перевірки дійсності намірів останнього на надання неправомірної вигоди.

Під час зустрічі, 26.06.2025 в м. Миколаєві, ОСОБА_10 та ОСОБА_12 обговорено умови здійснення постачання деревини до відділів ГУДСНС України у Вінницькій області і під час розмови ОСОБА_12 озвучив пропозицію надання неправомірної вигоди, суму та умови її передачі через свого партнера, який діє за його усним дорученням, ОСОБА_13 .

Під час однієї із поставок до відділення ГУ ДСНС України у Вінницькій області, на початку липня 2025 року за адресою: вул. Бакалова, 4, м. Гайсин Вінницької області, ОСОБА_14 доручено здійснити супровід і контроль за постачанням деревини ОСОБА_4 , який усвідомлюючи неправомірність дій ОСОБА_8 щодо складання документів, які не відповідають дійсності, оскільки не відображають вірні, дійсні дані щодо кількості та якості поставленого товару, мав здійснити обміри деревини та передати акти приймання передачі від ФОП « ОСОБА_15 » представнику ГУ ДСНС України у Вінницькій області та проставити печатку цього ж ФОП, яку мав із собою, на акті прийняття передачі.

На виконання домовленостей із ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , у невстановленому розслідуванням місці та час, у липні 2025 року передав ОСОБА_4 частину раніше обумовлених грошових коштів в сумі 13 000 гривень для подальшої передачі у якості неправомірної вигоди ОСОБА_10 .

У подальшому, 30.07.2025 близько 19 години 50 хвилин ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_14 , перебуваючи в приміщенні ГУ ДСНС України у Вінницькій області, за адресою вул. 600-річчя, 11, м. Вінниця, у ході особистої зустрічі з ОСОБА_10 , який діяв під контролем правоохоронних органів, передав ОСОБА_10 , попередньо обумовлену частину грошових коштів, у якості неправомірної вигоди, у сумі 13 000 гривень.

Після чого, 30.07.2025 о 19.57 годині в приміщенні ГУ ДСНС України у Вінницькій області, за адресою вул. 600-річчя, 11, м. Вінниця, ОСОБА_4 затримано одразу після передачі ОСОБА_10 частини неправомірної вигоди в сумі 13 000 гривень.

31 липня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, тобто пропозиція службовій особі надати їй або третій особі неправомірну вигоду, надання неправомірної вигоди службовій особі за невчинення службовою особою в інтересах такої особи будь-якої дії з використанням службового становища, вчинене за попередньої змовою групою осіб.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000288 від 12.06.2025; заяву про вчинення кримінального правопорушення; повідомлення про вчинення кримінального правопорушення; протоколи аудіо-, відео- контролю; протоколи обшуку від 30.07.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 17.06.2025; протоколу затримання ОСОБА_4 від 30.07.2025; повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 31.07.2025; інші матеріали кримінального провадження та пояснення підозрюваного надані в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України обґрунтована.

У відповідності з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, неодружений, дітей на утриманні немає, раніше не судимий, офіційно не працює, разом з тим працює неофіційно, як зазначив в суді має дохід, який коливається від 30 до 40 тис. грн. на місяць (неофіційно працює експедитором).

На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого злочину (ч. 3 ст. 369 КК України), за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

Таким чином, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати, спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а тому дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання та застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених названим Кодексом, а тому слідчий суддя вважає, що, з метою надання права на альтернативний вид запобіжного заходу, ОСОБА_4 необхідно визначити заставу.

Згідно з частиною четвертою статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. (абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК)

Слідчий за погодженням з прокурором, звернулись до суду з клопотанням в якому просили визначити підозрюваному заставу в розмірі 3 392 820,00 грн.

Однак, в чому полягає виключність випадку для визначення ОСОБА_4 застави в розмірі 3 392 820,00 грн. клопотання не містить, та таких мотивів не наведено прокурором в судовому засіданні.

Посилання прокурора з приводу того, що сума договору № 272 від 09.05.2025 про закупівлю товару за державні кошти є 3 392 820 грн., судом до уваги не приймаються, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 не є стороною даного договору, останній згідно матеріалів кримінального провадження є лише особою яка передавала частину неправомірної вигоди в сумі 13 000,00 грн.

Доказів про те, що підозрюваний ОСОБА_4 має стосунок до господарських правовідносин ДСНС України у Вінницькій та ФОП « ОСОБА_16 » матеріали клопотання не містять, а тому суд не вбачає підстав для виходу за встановлені КПК України межі визначення розміру застави, в залежності від тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

З огляду на вищевикладене, враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави з урахуванням вимог статті 182 КПК України, а саме сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 121 120,00 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 372, 400 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, слідчого відділу Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_7 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання особи, тобто з 19:57 год. 30.07.2025 року.

Встановити строк дії ухвали суду до 19:57 год. 28.09.2025 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , розмір застави в сумі 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на відповідальне зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_4 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_4 визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: