Справа № 729/1264/25
1-кс/729/111/25

У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и

06 серпня 2025 р. Слідчий суддя Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бобровиця скаргу представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
До Бобровицького районного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_4 зазначає, що 15.07.2025 ОСОБА_3 надіслав до Відділення поліції №2 (м.Бобровиця) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України, яка була отримана адресатом 23.07.2025. У заяві вказано, що ОСОБА_5 , колишній тесть ОСОБА_3 , зловживаючи довірою, після закінчення строку дії довіреності на право користування автомобілем SKODA OCTAVIA, відмовився його повертати, незаконно експлуатує транспортний засіб, ігноруючи вимоги власника. ОСОБА_5 , заволодівши довірою ОСОБА_3 оманливим способом отримав право користування на авто, яке в подальшому мав намір присвоїти собі, чим вчинив кримінальне правопорушення, що передбачене ч.3 ст. 289 КК України. Попри вимоги ст. 214 КПК України, уповноважені особи поліції не внесли відповідні відомості до ЄРДР упродовж 24 годин після отримання заяви, кримінальне провадження не відкрите, витяг з ЄРДР не надано. У зв`язку з цим адвокат просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб Відділення поліції № 2 (м.Бобровиця) Ніжинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням про вчинення кримінального правопорушення від 15.07.2025 року, що подана ОСОБА_3 та отримана ними 23.07.2025 року.
Скаржник та його представник адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, надали клопотання про розгляд скарги у їх відсутності.
Слідчий в судове засідання також не з`явився, надав письмову заяву про розгляд скарги без його участі та просив відмовити в задоволенні скарги, посилаючись на те, що в ході перевірки слідчим відділенням було встановлено, що в справі за заявою, яка надійшла до ВП №2 (м.Бобровиця) Ніжинського РУП ГУНП 24.07.2025 відсутні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.289 КК України, так як зазначений в заяві легковий автомобіль є предметом цивільно-правових відносин у справі про поділ майна між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 . Тому заяву було направлено на подальший розгляд до Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області.
Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до такого висновку.
Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
З норм КПК вбачається, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (п.18 ч.1 ст. 3, ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України).
З урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань та скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, в тому числі скарг, поданих в порядку ст.ст. 303-307 КПК України.
Згідно п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
З аналізу статей глави 26 КПК України вбачається, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак, відповідно до норм КПК України клопотання, заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. З урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року № 223-559/0/4-13).
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.304КПК України скарга на рішення, дії та/чи бездіяльність слідчого, прокурора повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
Згідно до правового висновку викладеного у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31.05.2021 у справі № 646/3986/19 (провадження № 51-3335кмо20), де наголошено, що у випадках відсутності чіткої законодавчої регламентації суд вправі ухвалити рішення в межах процедури, керуючись загальними засадами КПК. На це, зокрема, вказують і положення ч. 6ст. 9 КПК України: «у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу». Зокрема, у випадку порушення правил підсудності, скарга має бути повернута судом, оскільки її розгляд в іншому суді, ніж передбачено процесуальним законом, є недопустимим.
Постановлення суддею ухвали про повернення скарги у зв`язку з недотриманням при поданні такої скарги вимог щодо підсудності, не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, зокрема, з огляду й на те, що вказане рішення судді не створює жодних перепон щодо повторного звернення заявника з відповідною скаргою до повноважного суду.
Постановляючи ухвалу про повернення скарги у випадку, якщо така скарга не підлягає розгляду в цьому суді, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами КПК. Більш того, своїм рішенням про повернення такої скарги слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами.
Таким чином, територіальна підсудність розгляду скарги на бездіяльність слідчого повинна розглядатися слідчим суддею, за місцем знаходження органу досудового розслідування.
У даному випадку, як встановлено із поданих матеріалів, заяву про вчинення кримінального правопорушення спочатку було надіслано до ВП № 2 (м.Бобровиця) Ніжинського РУП ГУНП у Чернігівській області, однак з огляду на викладені у ній обставини, вона була направлена для подальшого розгляду до Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області, так як подія, на яку посилається ОСОБА_3 мала місце на території, на якій знаходиться зазначений орган досудового розслідування.
Отже, враховуючи вищезазначене, діючи в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України, слідчий суддя вважає, що скарга представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, як така, що підлягає поверненню, як така, що не підлягає розгляду в Бобровицькому районному суді Чернігівської області, як суду в межах територіальної підсудності якого можуть розглядатися такі справи, у зв`язку з тим, що розгляд даної скарги підпадає під підсудність відповідного суду, на території якого знаходиться орган досудового розслідування Запорізьке РУП ГУНП у Запорізькій області.
На підставі ст. ст. 2, 9, 214, 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя
Скаргу представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути.
Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1