Справа № 991/2204/25
Провадження 1-кс/991/2200/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність, яка полягає у невнесенні посадовими особами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

13.03.2025 до ВАКС надійшла скарга ОСОБА_3 (далі-скаржник) на бездіяльність посадових осіб САП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким здійснено судовий розгляд 18.03.2025.

2. Короткий виклад скарги та позицій учасників судового провадження.

2.1. В скарзі скаржник просив: «1. Прошу, з урахуванням принципу JURA NOVIT CURIA («суд знає закони»), сутність якого полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилань сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин ( DA MIHI FACTUM, DABO TIBI JUS ), які ґрунтуються на змісті вимог та зазначених підставах ЗАДЛЯ ЕФЕКТИВНОГО ЗАХИСТУ ПРАВ ТА ІНТЕРЕСІВ ЗАЯВНИКА - ПРОШУ у строк передбачений КПК (чи зручний для шановного суду) - ВІДКРИТИ ПРОВАДЖЕННЯ та скаргу на БЕЗДІЯЛЬНІСТЬ уповноважених службових осіб вказаного органу досудового розслідування щодо НЕВНЕСЕННЯ відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - ЗАДОВОЛЬНИТИ та ЗОБОВ`ЯЗАТИ уповноважених службових осіб вказаного органу досудового розслідування ВНЕСТИ до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у вказаній вище заяві ОСОБА_3 про вчинення злочину (про вчинення кримінального правопорушення) та, у відповідності до вимог ст. 214 КПК України, розпочати досудове розслідування і НАДІСЛАТИ заявнику ВИТЯГ з ЄРДР. 2. Прошу, у разі наявності підстав та згідно вимог ч. 4 ст.535 КПК України ЗОБОВ`ЯЗАТИ уповноважених службових осіб вказаного органу досудового розслідування повідомити Слідчого суддю про виконання ухвали (надіславши копію витягу з ЄРДР) та здійснити СУДОВИЙ КОНТРОЛЬ у кримінальному процесі, як напрям діяльності слідчого судді на стадії досудового розслідування, що має забезпечити законність рішень і дій слідчого, прокурора з метою дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні при розгляді скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. 3. Прошу прийняти до уваги, що заявник ОСОБА_3 ДОВІРЯЄ СУДУ І ВІДВОДІВ НЕМАЄ та задля оперативності і БЕЗПЕКИ СУДУ та УЧАСНИКІВ - прошу РОЗГЛЯНУТИ У ВІДСУТНІСТЬ ЗАЯВНИКА ОСОБА_3 або, у разі неможливості розглянути у відсутність заявника, - прошу забезпечити заявнику ОСОБА_3 можливість взяти участь у засіданні в режимі ВІДЕОКОНФЕРЕНЦІЇ поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів засобів за допомогою онлайн сервісу відеозв`язку ресурс: (https://vkz.court.gov.ua/), про що ВКАЗАТИ В УХВАЛІ чи іншим зручним для суду способом із врахуванням, що заявник ОСОБА_3 ПОПЕРЕДЖЕНИЙ, що ризики технічної неможливості участі у ВІДЕОКОНФЕРЕНЦІЇ поза межами приміщення суду, переривання зв`язку, екстрені відключення електроенергії, інтернету тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву, а тому у разі настання таких обставин - ПРОШУ ПРОДОВЖИТИ РОЗГЛЯД І ЗАДОВОЛЬНИТИ ВИМОГИ. 4. Прошу, у разі виявлення ПОРУШЕНЬ у рішеннях, діях чи бездіяльності уповноважених службових осіб вказаного органу досудового розслідування ПОРУШЕННЯ Конституції України, законів та КПК України, а також прав та інтересів заявника - прошу постановити ОКРЕМУ УХВАЛУ задля звернення уваги вищестоящих уповноважених органів - на встановлені факти ПОРУШЕНЬ Конституції, КПК України, прав заявника (скаржника), які потребують вжиття заходів реагування, оскільки Об`єднана Палата Касаційного кримінального суду Верховного суду вважає ОКРЕМІ УХВАЛИ законними (ВС/ККС, №686/9636/18 від 14.06.2021). 5. Прошу НАДІСЛАТИ УСІ СУДОВІ РІШЕННЯ у справі в е-Суд, а також засвідчені в установленому порядку судом, що його ухвалив також в ПАПЕРОВОМУ вигляді на офіційну ПОШТОВУ АДРЕСУ ОСОБА_3 : 03146, Київ-146, а/с № 13, Вадиму Хабібулліну (телефон для реєстру пошти НОМЕР_1 ) та вважати це ЗАЯВОЮ ПРО НАДІСЛАННЯ УСІХ СУДОВИХ РІШЕНЬ ПОШТОЮ.)»,

що обґрунтовувалось зокрема тим, що в заяві (повідомлення)-клопотанні скаржника про вчинення кримінального правопорушення від 12.02.2025 до НАБУ і САП йшлося про таке: «Шановні співробітники НАБУ та САП! Заява про вчинення кримінального правопорушення Відповідно до ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України ПРОШУ ВНЕСТИ до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, вчинене службовими особами ПрАТ "УКРГІДРОЕНЕРГО" (код ЄДРПОУ №20588716, адреса Україна, Вишгородський р-н, Київська обл., місто Вишгород, Директор ОСОБА_8 , голова Наглядової ради ОСОБА_9 , 100% акцій якої належить державі України в особі держави Україна, в особі суб`єкта управління об`єктами державної власності Кабінету Міністрів України, https://opendatabot.ua/c/ 20588716), в тому числі, директором філії «Дніпровська ГЕС» ОСОБА_10 , а також представниками державного ТЕНДЕРНОГО КОМІТЕТУ (комісії), які причетні до КОРУПЦІЙНО проведеного та затвердження стратегічного ДЕРЖАВНОГО ТЕНДЕРУ №UA-2023-11-29-010782-a на суму майже 915 мільйонів гривень з компанією «ALTAIR LOJISTIK VE TICARET ANONIM ЄIRKETI», що належить підсанкційному бізнесмену ОСОБА_11, якого США відкрито пов?язують з російськими розвідувальними спецслужбами та внесений до САНКЦІЙНИХ списків США. Андрейс БРАДЕНС є фігурантом розслідувань FINANCIAL TIMES та Міністерства фінансів США щодо відмивання грошей для російських розвідувальних спецслужб та постачання підсанкційної продукції в країну агресор - терористичну Росію. Він також є керівником TGR Group - міжнародної мережі, яку Міністерство фінансів США ідентифікували як структуру, що допомагала російським елітам обходити САНКЦІЇ, ВІДМИВАТИ КОШТИ та фінансувати діяльність російських розвідувальних спецслужб…Після уважного аналізу наявних відкритих публікацій і матеріалів (додаються) та врахування підслідності НАБУ, ключовою статтею Кримінального кодексу України, за якою варте відкриття кримінального провадження, є: - ч. 4, ч. 5 ст. 191 КК України (привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем - якщо вони вчинені у великих розмірах чи в умовах ВОЄННОГО стану та якщо вони вчинені в ОСОБЛИВО ВЕЛИКИХ РОЗМІРАХ або ОРГАНІЗОВАНОЮ ГРУПОЮ). Обґрунтування: 1. Державне підприємство: ПрАТ "УКРГІДРОЕНЕРГО" на 100% належить ДЕРЖАВІ через Кабінет Міністрів України, а його посадові особи є службовими особами підприємства з державною часткою більше 50%. Це відповідає підслідності НАБУ. 2. Розмір предмета правопорушення: КОРУПЦІЙНИЙ ТЕНДЕР укладено на 868 мільйонів гривень, що значно перевищує поріг у 2000 прожиткових мінімумів для підслідності НАБУ. 3. Можливе КОРУПЦІЙНЕ заволодіння коштами шляхом зловживання службовим становищем: Укладання КОРУПЦІЙНОГО контракту з підсанкційним підприємцем ОСОБА_11 , якого Міністерство фінансів США офіційно пов`язують із російськими розвідувальними спецслужбами. Висока ймовірність фіктивності угоди або КОРУПЦІЙНОГО завищення вартості постачання (як інструмент виведення - ЛЕГАЛІЗАЦІЇ (ВІДМИВАННЯ) коштів) Можливий умисний саботаж чи підрив національної безпеки шляхом постачання неякісної продукції стратегічному державному об`єкту. Додатково можуть бути порушені наступні статті: Ст. 364 КК України (Зловживання владою або службовим становищем) - умисне використання службового становища в інтересах третіх осіб на шкоду державі. Ст. 209 КК України (Легалізація (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом) - якщо кошти через цю оборудку могли використовуватися для фінансування російських розвідувальних спецслужб. Висновок: Для НАБУ найбільш аргументованою підставою для розслідування є - ч. 4, ч. 5 ст. 191 КК України (привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем - якщо вони вчинені у великих розмірах чи в умовах ВОЄННОГО стану та якщо вони вчинені в ОСОБЛИВО ВЕЛИКИХ РОЗМІРАХ або ОРГАНІЗОВАНОЮ ГРУПОЮ), оскільки вона чітко підпадає під юрисдикцію НАБУ за всіма критеріями: службові особи, розмір завданих збитків і ймовірність КОРУПЦІЙНОГО зловживання при розпорядженні державним стратегічним майном».

2.2. В судове засідання попри здійснений належним чином виклик скаржник не прибув, не надіславши з цього приводу будь-яких заяв. З метою дотримання розумних строків судового провадження, слідчий суддя визнав можливим здійснити судовий розгляд без участі скаржника, також враховуючи його клопотання про таке. Відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду скарги за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Представник САП як органу, гіпотетична бездіяльність якого оскаржувалась, попри належним чином здійснене повідомлення про судове засідання в таке не прибули, що відповідно до частини 3 статті 306 КПК не перешкоджало судовому розгляду, проте 18.03.2025 до ВАКС надійшов лист САП від 17.03.2025, де зокрема зазначалось таке: «Так, відповідно до тексту звернення ОСОБА_3 від 09.03.2025 повідомляється про те, що службові особи ДП «Укргідроенерго» допустили та визнали 19.12.2023 переможцем за результатами проведення процедури закупівлі кабелів і супутньої продукції на суму близько 868 млн. грн. учасника - «Altair Lojistik Ve Ticaret Anonim Sirketi». При цьому заявником також зазначено, що вказана компанія належить особі, відносно якої у грудні 2024 року Сполученими Штатами Америки застосовано санкції, а тому: 1) при проведенні відкритих торгів порушено законодавчі вимоги щодо перевірки контрагентів, у тому числі на предмет санкцій; 2) фінансова угода могла стати засобом корупції; 3) продукція згідно договору може бути умисно поставлена з технічними недоліками, тощо… З відомостей зазначених у зверненні ОСОБА_3 від 09.03.2025 не вбачається вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому таке звернення не є заявою про вчинення злочину, у тому числі підслідного детективам Національного антикорупційного бюро України. Враховуючи вищевикладене, прошу відмовити у задоволенні скарги на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення» з доданим листом-відповіддю скаржнику від 09.03.2025. де зокрема зазначалось таке «Ваше звернення від 09.03.2024 щодо можливих неправомірних дій службових осіб ДП «Укргідроенерго» та з інших питань розглянуто. Так, відповідно до тексту звернення Вами повідомляється про те, що службові особи ДП «Укргідроенерго» допустили та визнали 19.12.2023 переможцем за результатами проведення процедури закупівлі кабелів і супутньої продукції на суму близько 868 млн. грн. учасника - «Altair Lojistik Ve Ticaret Anonim Sirketi». При цьому Вами також зазначено, що вказана компанія належить особі, відносно якої у грудні 2024 року Сполученими Штатами Америки застосовано санкції, а тому: 1) при проведенні відкритих торгів порушено законодавчі вимоги щодо перевірки контрагентів, у тому числі на предмет санкцій; 2) фінансова угода могла стати засобом корупції; 3) продукція згідно договору може бути умисно поставлена з технічними недоліками, тощо…Враховуючи викладене, Ваше звернення не є заявою про вчинення злочину, оскільки не містить достатніх відомостей про . його вчинення, а зазначені у зверненні обставини, не свідчать про наявність в діях суддів Конституційного Суду України усіх об`єктивних та суб`єктивних елементів складу кримінального правопорушення, що підслідне детективам Національного антикорупційного бюро України. Таким чином, наразі відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР за Вашим зверненням».

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг 5з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 2 чинного Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 17.08.2023 №231 зі змінами, визначено, що до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність тощо.

Згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, зробленого у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (ККС ВС) від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що скаржник 09.03.2025 направив до САП заяву про кримінальні правопорушення шляхом її надіслання на офіційну електронну пошту, відтак ним не пропущено визначений статтею 304 КПК формальний строк на подання скарги.

3.4. Норми, які відносять справи до предметної підсудності ВАКС визначаються статтею 33-1 КПК із урахуванням статті 216 КПК.

Згідно із статтею 33-1 КПК, ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК. Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини 1 цієї статті.

Частиною 5 статті 216 КПК визначено, що детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) кримінальне правопорушення вчинено: - Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; - державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»; - депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; - суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; - прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»; - особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище; - військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; - керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 КК або у пункті 1 цієї частини.

Кримінальний кодекс України в примітці до статті 45 визначив вичерпний перелік корупційних кримінальних правопорушень, який розширеному тлумаченню не підлягає, а саме такими вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу.

3.5. Слідчий суддя зазначає, що заява і скарга скаржника за змістом містять лише набір беззмістовних тверджень щодо нібито «КОРУПЦІЙНО проведеного та затвердженого стратегічного ДЕРЖАВНОГО ТЕНДЕРУ №UA-2023-11-29-010782-a», тобто у таких взагалі не наведено жодних відомостей про можливе вчинення будь-яких корупційних кримінальних правопорушень, а лише вбачається винятково незгода скаржника з самим фактом проведення такого тендеру, й, ба більше, взагалі неможливо зрозуміти будь-що щодо наявності ознак корупційних кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364 КК, які мимохідь згадані скаржником.

Частина 2 статті 191 КК передбачає кримінальну відповідальність за привласнення, розтрату або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем. Об`єктом цього злочину є відносини власності. Об`єктивна сторона: привласнення, розтрата чи заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем. Суб`єктом є тільки службова особа. Суб`єктивна сторона передбачає прямий умисел і корисливий мотив - одержання матеріальних благ для себе чи іншої фізичної або юридичної особи. Частина 5 статті 191 передбачає такі кваліфікуючі ознаки - вчинення у особливо великих розмірах чи організованою групою. Тобто з об`єктивної сторони стаття 191 КК передбачає три різні форми вчинення злочину: привласнення, розтрата або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем. Привласнення -це незаконне безоплатне утримання майна, ввіреного винному, або майна, яке перебуває в його віданні на законній підставі. Розтрата - це незаконне безоплатне відчуження, використання, витрачання майна, яке було ввірене винному чи перебувало в його віданні (продаж, дарування, споживання, передача іншим особам тощо). Зловживання службовим становищем як спосіб заволодіння майном означає, що особа порушує свої повноваження і використовує організаційно-розпорядчі або адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби для незаконного і безоплатного обертання чужого майна: незаконно дає вказівку матеріально відповідальній особі, підлеглій їй, про видачу майна; отримує майно за фіктивними документами тощо. Специфіка статті 191 КК полягає в тому, що майно, яким особа заволодіває, не ввірене їй, не перебуває в її безпосередньому віданні, але внаслідок службового становища суб`єкт злочину має право оперативного управління цим майном. Зловживання службовим становищем - це спосіб заволодіння майном. Це означає, що особа порушує свої повноваження і використовує організаційно-розпорядчі або адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби для незаконного і безоплатного обертання чужого майна.

Стаття 364 КК передбачає відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. Об`єктом цього злочину є суспільні відносини, що забезпечують належну діяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, державних і комунальних підприємств, а також їх службових осіб, а додатковий безпосередній об`єкт - охоронювані законом права, свободи та інтереси осіб. Об`єктивна сторона включає три обов`язкові елементи: (1) діяння, яке (а) може бути вчинене шляхом як дії, так і бездіяльності; (б) полягає у використанні особою влади чи своїх службових повноважень; (в) суперечить інтересам служби; (2) наслідки у вигляді істотної шкоди (частина 1) або тяжких наслідків (частина 2); (3) причинний зв`язок між зазначеним діянням та його наслідками. Суб`єктом є службова особа. Суб`єктивна сторона передбачає прямий умисел і спеціальну мету - одержання неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи. При цьому у статті 364 КК вчинення службового зловживання шляхом використання для цього службовою особою наданої їй влади або службового становища визнається не будь-яке діяння службової особи, а лише таке, яке обумовлене її службовим становищем і пов`язане зі здійсненням нею своїх службових (владних) повноважень.

Отже, в будь-якому випадку для притягнення особи до відповідальності за статтями 191 чи 364 КК необхідно встановити зміст та обсяг повноважень, виявити коло тих службових обов`язків, які визначають компетенцію службової особи та встановлюються відповідними нормативними актами (законами, постановами, положеннями, статутами, наказами, інструкціями тощо) та встановити наявність ознаки «всупереч інтересам служби», тобто чи службова особа ігнорувала покладені на неї функції, діяла на противагу ним, нехтувала службовими обов`язками чи хибно сприймала їх, підривала авторитет владних органів, тобто поводилась незаконно та невідповідно до її статусу.

Окрім того, згідно з частиною 1 статті 216 КПК, слідчі органів Національної поліції (НП) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування. Також згідно з пунктом 3 частини 3 статті 216 КПК, детективи органів Бюро економічної безпеки України (БЕБУ) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини 3 цієї статті) та 364 КК, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від п`ятисот до двох тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи НАБУ.

Враховуючи вищенаведене, статтею 216 КПК визначена диференційована підслідність кримінальних правопорушень, передбачених статтею 191, 364 КК, залежно від встановленого законом на час вчинення такого кримінального правопорушення конкретного розміру його предмета або завданої ним шкоди, а саме - органам Національної поліції (розмір предмета або завданої шкоди до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), Бюро економічної безпеки України (розмір предмета або завданої шкоди 500-2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) та НАБУ (розмір предмета або завданої шкоди понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Відтак підслідність кримінальних проваджень НАБУ та відповідно можливість здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364 КК, окрім іншого, обумовлена конкретним розміром предмета такого кримінального правопорушення або розміром завданої ним шкоди, встановленого законом на час його вчинення, що вимагає ретельного належного обґрунтування такого розміру.

При цьому слідчий суддя бере до уваги правову позицію, викладену в ухвалі від 14.12.2021 Касаційного кримінального суду ВС у справі №991/4989/21, а саме, що «Законодавець не ототожнює підслідність НАБУ і підсудність Вищого антикорупційного суду», тобто здійснення НАБУ досудового розслідування не означає автоматичної підсудності будь-якої справи ВАКС.

Однак скаржник ані у заяві, ані у скарзі не навів жодної конкретної інформації щодо зловживання службовим становищем шляхом реального заподіяння істотної шкоди або тяжких наслідків охоронюваним законом правам та інтересам держави чи будь-яких осіб, тобто не навів жодних ознак складу кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364 КК.

Окрім іншого, в заяві і скарзі скаржника відсутні відомості про будь-яких осіб, перелік яких наведено в пункті 1 частини 5 статті 216 КПК та не зазначено відомостей щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 369 чи частиною 1 статті 369-2 КК.

Таким чином, зазначені скаржником обставини не підтверджуються жодними доказами, та є суб`єктивними абстрактними домислами, які будь-яким чином не свідчать про вчинення жодного кримінального правопорушення, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу,

3.6. Відповідно до частини 2 статті 307 КПК, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Дослідивши та оцінивши відомості, наведені у заяві про вчинення кримінального правопорушення та скарзі, судом не встановлено будь-яких об`єктивних та суб`єктивних ознак складу корупційних кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ, тому скаржником не доведено обов`язок посадових осіб САП внести до ЄРДР відомості про вчинення будь-яких кримінальних правопорушень та як наслідок їх бездіяльність, й відтак належить відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись статтями 33-1, 216, 303-309, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб САП.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошений 18.03.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ________________________