Справа № 592/7015/24
Провадження № 1-в/592/58/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі головуючого ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду подання про звільнення від покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння відносно засудженого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Суми, громадянин України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ,засуджений 06.06.2024 вироком Ковпаківського районного суду м. Суми за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК Українидо покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком на 3 роки.

Начальник Сумського міського відділу філії ДУ «Центр пробації» в Сумській області звернувся до суду з поданням та просив звільнити засудженого ОСОБА_3 від покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння. Подання мотивує тим, що останній був поставлений на облік уповноваженого органу з питань пробації 15.08.2024. Так, згідно з вироком суду, ОСОБА_3 16.04.2024 , в умовах воєнного стану, вчинив таємне викрадення чужого майна, а саме - чавунну секційну батарею на 11 секцій, яка належить ОСОБА_4 , чим спричинив останньому матеріальної шкоди на загальну суму - 660 грн. Однак, 09.08.2024 набув чинності Закон України № 3886-ІХ від 18.07.2024 «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних, органів», відповідно до якого, дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати вважається дія, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів громадян. Відповідно до п. 5 підрозділу І розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних чи кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні соціальної пільги. Підпункт 169.1.1 пункту 169.1 ст. 169 розділу IV Податкового кодексу України визначає, що соціальна пільга визначається у розмірі 50 % розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленому на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку. Таким чином два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян дорівнюють 100 % розміру прожиткового мінімуму встановленого для працездатної особи, встановленому на 1 січня звітного року. Так, Законом України від 09.11.2023 № 3460-ІХ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатної особи в розмірі 3028 гривень.

09.08.2024 набрав чинності Закон України №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (надалі Закон №3886-ІХ).

Відповідно до вказаного Закону №3886-ІХ, стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення була викладена у новій редакції, внаслідок чого, дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч. 6 ст. 3 КК України, зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України передбачає, що якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до пп.169.1.1 пункту 169.1 ст.169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь якого платника податку.

Таким чином два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян дорівнює 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи та відповідно станом на 16.04.2024 становило 3 028 грн.

Суд встановив, що вироком Ковпаківського районного суду м. Суми від 06.06.2024 ОСОБА_3 було засуджено за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, де останній своїми протиправними діями 16.04.2024 завдав матеріальну шкоду потерпілому на суму 660 грн, що станом на день вчинення крадіжки складає суму меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (менше 3 028 грн).

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч. 1 ст. 5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Таким чином, на теперішній час кримінальна відповідальність за таємне викрадення чужого майна (крадіжка) настає виключно у випадку, якщо вартість такого майна становить більше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян встановленого на дату скоєння відповідного правопорушення.

Вказані висновки суду узгоджуються з висновками, викладеними у постанові ККС ВС від 22.08.2024 у справі № 567/507/23.

Частиною 2 статті 74 КК України, передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Ураховуючи наведене у сукупності вбачається, що внесенні наведені міни до Кримінального кодексу України, які виключають караність діяння вчиненого засудженим, що є підставою для звільнення останнього від покарання.

Суд, дослідивши матеріали справи, ураховуючи наведене, вважає за необхідне задовольнити подання та звільнити засудженого від покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння.

Керуючись ст.ст. 537, 539 КПК України, ч. 1 ст. 5, ч. 2 ст. 74 КК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звільнити від покарання призначеного вироком Ковпаківського районного суду м. Суми від 06.06.2024 за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 № 3886-ІХ.

На ухвалу суду протягом семи днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Сумського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1