Справа № 712/1488/25
Провадження № 1-кс/712/691/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Соснівського районного суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданої заяви та її обґрунтування

ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_4 , звернулася до суду із скаргою на бездіяльність посадових осіб Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після подання нею відповідної заяви.

Заяву обгрунтовує тим, що 05.02.2025 вона подала заяву про вчинення кримінального правопорушення стосовно її чоловіка, ОСОБА_5 . У заяві вона вказала, що її чоловік був незаконно позбавлений волі невідомими особами без судового рішення і більше встановленого законом строку.

Поліцейськими заяву було зареєстровано під номером ЄО 9832. Проте відомості до ЄРДР внесені не були. Також не проведено жодної перевірки за заявою, зокрема: не встановлено місцезнаходження чоловіка заявниці, не перевірено геолокаційні дані, не відібрано пояснень у можливих свідків, не проведено огляду місця події. Скаржниця зазначає, що така поверхнева перевірка її заяви без належного з`ясування обставин є незаконною та безпідставною.

З огляду на вказане, просила визнати бездіяльність посадових осіб Черкасвького РУП ГУНП в Черкаській області незаконною та зобов`язати внести відомості про злочин до ЄРДР.

Узагальнені позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 скаргу підтримала та просила її задоволити з мотивів, наведених у ній.

Уповноважений представник Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, був належним чином у передбаченому ст. 135 КПК України порядку повідомлений про час та місце розгляду справи.

З огляду на вказане, приймаючи до уваги встановлені в ч. 2 ст. 306 КПК України строки розгляду скарг цієї категорії, слідчим суддею визнано за можливе прийняти рішення за скаргою за відсутності представника Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області на підставі наданих скаржником матеріалів, що відповідає положенням ч. 3 ст. 306 КПК України.

Мотиви та оцінка слідчого судді

Положення ст. 214 КПК України, зобов`язують слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Отже, відповідно до кримінального процесуального законодавства повноваженнями на внесення відомостей до ЄРДР наділені лише слідчі, дізнавачі та прокурори.

Відповідно до долучених до скарги копії заяви та пояснення ОСОБА_3 її заяву прийняли працівники Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, в штаті якого відсутні посадові особи уповноважені на внесення відомостей до ЄРДР.

Будь-яких аргументованих доводів та доказів, що заява ОСОБА_3 в подальшому була передана до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області заявником не надано.

Окрім цього, необхідно зазначити, що ч. 1 ст. 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Пунктом 1 розділу 2 чинного Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 17.08.2023 № 231 зі змінами, визначено, що до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність тощо.

Згідно із п. 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК України.

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

У зв`язку з військовою агресією РФ проти України, з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до ч. 2 ст. 102, п.п. 1, 17, 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Указом Президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022, оголошено про проведення загальної мобілізації.

Відповідно до вимог ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися до військових частин або на збірні пункти територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках керівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки), або у строки, визначені командирами військових частин (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України за викликом керівників органів, в яких вони перебувають на військовому обліку, військовозобов`язані, резервісти Служби зовнішньої розвідки України за викликом керівників відповідних підрозділів Служби зовнішньої розвідки України, військовозобов`язані Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту за викликом керівників відповідних органів управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Призов громадян на військову службу під час мобілізації або залучення їх до виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, забезпечують місцеві органи виконавчої влади та здійснюють територіальні центри комплектування та соціальної підтримки або командири військових частин.

У поданій заяві ОСОБА_6 вказала, що 04.02.2024 близько 08 год 30 хв працівники ТЦК та СП доставили її чоловіка до приміщення ТЦК та СП, де його утримують, порушуючи права людини.

Аналізуючи, з урахуванням положень, зазначених нормативних актів, подану ОСОБА_3 заяву слідчий суддя дійшов висновку, що вона не містить вагомих обставин та конкретних фактів, які свідчать про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, тому її не можна вважати належною правовою підставою для вжиття органом досудового розслідування дій, передбачених ст. 214 КПК України.

Ураховуючи наведене, керуючись ст.214, 303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

2.Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

4.Повний текст ухвали оголошено о 08 год 40 хв 10.02.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1