ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/768/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачена ОСОБА_5 ,

у судовому засіданні в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003319 від 21.08.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 190 КК України,

встановив:

Історія провадження

До Дарницького районного суду м. Києва 09 квітня 2024 року після завершення апеляційного перегляду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003319 від 21.08.2023, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвалою суду від 09 квітня 2024 року призначено підготовче судове засідання.

За наслідками проведення підготовчого судового засідання ухвалою суду від 19 червня 2024 року кримінальне провадження призначене до судового розгляду.

Наразі вказане кримінальне провадження перебуває на стадії дослідження письмових доказів.

24 грудня 2024 року на адресу суду від захисника ОСОБА_4 надійшла заява про відвід прокурора ОСОБА_3 .

Обґрунтування заяви про відвід

Заявлений відвід захисник мотивував тим, що у судовому засіданні, яке відбулось 11 листопада 2024 року прокурором були долучені матеріали кримінального провадження за № 0003319 від 21.08.2023. Водночас, як вбачається із постанови про призначення групи прокурорів від 21 серпня 2023 року, на ній відсутній підпис уповноваженої особи прокуратури, тобто першого заступника керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва. На переконання захисника ОСОБА_4 , відсутність підпису свідчить про те, що у цьому кримінальному провадженні прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 всі дії вчинені ним поза вимогами КПК України. Враховуючи те, що прокурор ОСОБА_3 не маючи повноважень на здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні, затвердив обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 , а наразі бере участь у підтриманні державного обвинувачення не маючи для цього жодних підстав, захисник вважає, що в його діях наявні обґрунтовані припущення щодо упередженості прокурора.

З огляду на зазначене, захисник вважає, що прокурор ОСОБА_3 підлягає відводу на підставі п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України.

Позиції учасників судового провадження

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачена ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримали заявлений відвід.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти задоволення заяви про відвід. Вважає, що такий є безпідставним та вказував, що кримінальне провадження, яке наразі розглядається судом було виділене з первинного провадження, де він визначеним старшим групи прокурорів. При цьому звертав увагу, що при виділенні матеріалів досудового розслідування в окреме кримінальне провадження немає процесуальної необхідності знову призначати прокурора (групу прокурорів) у виділеному кримінальному провадженні. Зважаючи на викладене, просив відмовити у задоволенні заяви про відвід.

Мотиви та висновки суду

Перелік підстав, за наявності яких прокурор підлягає відводу, визначений ст. 77 КПК України. Так, серед іншого, п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України передбачає, що прокурор не має права брати участь у кримінальному провадженні, якщо існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу, прокурор зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Частинами 4, 5 ст. 80 КПК України унормовано, що заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість прокурора та бути підтверджені відповідними доказами.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 81 КПК України відвід прокурора під час судового провадження розглядає суд, який його здійснює.

Прокурор у кримінальному провадженні відноситься до сторони обвинувачення і має ряд повноважень, за допомогою яких реалізується обвинувальна функція прокурора у змагальному кримінальному процесі. Водночас відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України він зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Неупередженість прокурора є необхідною умовою успішного виконання ним своїх конституційних функцій, передбачених ст. 131-1 Конституції України, та виконання повноважень на досудовому розслідуванні, під час судового провадження (ст. 36 КПК України), для здійснення завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України, забезпечення законності згідно зі ст. 9 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 мотиви свого відводу зводив до того, що у прокурора ОСОБА_3 відсутні повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні, позаяк після виділення матеріалів в окреме провадження у постанові від 21 серпня 2023 року про призначення групи прокурорів відсутній підпис уповноваженої особи прокуратури. Тому, на переконання сторони захисту, у прокурора ОСОБА_3 немає повноважень на підтримання публічного обвинувачення в межах виділеного провадження.

Разом з тим, із піднятого захисником питання вже сформована практика Касаційного кримінального суду.

Так, зокрема, у постанові від 27 березня 2023 року у справі № 146/1683/18 касаційний суд звернув увагу на те, що постановою було призначено групу прокурорів та визначено старшого групи прокурорів. Після цього, з кримінального провадження було виділено матеріали кримінального провадження. При цьому оскільки повноваження прокурора були визначені у первинному провадженні відповідною постановою, то для констатації здійснення повноважень прокурором за положеннями ст. 37 КПК України у виділеному кримінальному провадженні цього факту достатньо.

Окрім цього, у справі № 382/646/19 суд касаційної інстанції не погодився з позицією апеляційного суду, згідно з якою при виділенні матеріалів досудового розслідування в окреме кримінальне провадження необхідно знову призначати слідчого (групу слідчих) та прокурора (групу прокурорів) у виділеному кримінальному провадженні. Касаційний суд дійшов висновку про те, що положеннями КПК України, у тому числі ст. 217, не передбачено повторного призначення слідчого або прокурора у кримінальному провадженні, яке було виділено або об`єднано з іншим, якщо після початку досудового розслідування вже було визначено слідчого чи групу слідчих для його проведення (постанова ККС ВС від 26 вересня 2023 року).

Так, за наявними в розпорядженні суду матеріалами під час досудового розслідування мала місце така хронологія:

29 вересня 2022 року внесено відомості до ЄРДР за № 0000112 за ч. 3 ст. 190 КК України.

Постановою першого заступника керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва від 29 вересня 2022 року визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні № 0000112 від 29.09.2022 до якої входить прокурор ОСОБА_3 (старший групи).

Надалі, 21 серпня 2023 року постановою прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 виділено з матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000112 в окреме провадження матеріали досудового розслідування за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, зокрема постанову про визначення групи прокурорів від 29 вересня 2022 року. Виділеному кримінальному провадженню присвоєно № 0003319 (яке наразі перебуває на розгляді у суду).

Відтак, з урахуванням викладеної практики Верховного суду можна стверджувати, що після виділення кримінального провадження із іншого, прокурор ОСОБА_3 як прокурор, який мав процесуальні повноваження на здійснення дій у межах первинного провадження (№ 0000112), зберіг свої повноваження у межах виділеного провадження (№ 0003319).

Отже, оцінюючи в сукупності факти та обставини, встановлені за наслідками розгляду заяви про відвід прокурора, аналізуючи їх за суб`єктивним та об`єктивним критерієм, суд дійшов до висновку, що захисником ОСОБА_4 не наведено вагомих аргументів, які б давали підстави вважати процесуальні дії та рішенні прокурора ОСОБА_3 упередженими.

У зв`язку із цим заява про відвід прокурора від участі у кримінальному провадженні задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 77, 83 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про відвід прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1