Справа № 643/1695/25
Провадження № 1-кс/643/645/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2025 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000280, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,-

встановив:

Слідчим відділом Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000280 від 30.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України.

До Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102 про те, що 29.01.2025 близько 14:15 на перехресті пр. Льва Ландау та вул. Ахієзерів сталося зіткнення автомобіля Део Ланос, реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_6 , внаслідок чого пасажир автомобіля Део Ланос - ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження та була госпіталізована (ЖЄО 3454, 361 від 29.01.2025)

Громадянку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доставлено до КНП «МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР з попереднім діагнозом у вигляді ЗЧМТ, СГМ, закрита травма грудної клітки, набряк легень.

В період часу з 16:10 до 17:30 29.01.2025 було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою:м. Харків, перехрестя пр. Льва Ландау та вул. Ахієзерів де виявлено автомобіль Daewoо Lanos, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 який має ушкодження у вигляд деформації правої частини кузову та автомобіль Mitsubishi Pajero, реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , який має ушкодження у вигляді деформації передньої частини кузова.

Під час проведення огляду було вилучено автомобіль Daewoо Lanos, реєстраціний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 та Mitsubishi Pajero, реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , які поміщено на майдан тимчасового утримання транспортних засобів, за адресою: м. Харків, вул. Григорія Сковороди (Пушкінська), буд. 107.

Встановлено, що за кермом автомобіля Daewoо Lanos, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 перебував громадянин ОСОБА_4 , який є користувачем вказаного автомобіля.

Власником автомобіля Daewoо Lanos, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 є ОСОБА_8 .

Встановлено, що за кермом автомобіля Mitsubishi Pajero, реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 перебував громадянин ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є користувачем вказаного автомобіля.

Власником автомобіля Mitsubishi Pajero, реєстраційний номер НОМЕР_2 номер кузова НОМЕР_4 є громадянин ОСОБА_10 .

На теперішній час наявні підстави вважати, що у виявлених та вилучених речах, а саме автомобілі, наявні сліди вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця ДТП автомобіль є засобом вчинення кримінального правопорушення, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, у органу досудового розслідування наявна необхідність у проведенні судової автотехнічної експертизи, з метою встановлення технічного стану вищезазначеного автомобіля та з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого від 30.01.2025 вказаний автомобіль визнано речовим доказом.

Прокурор у судове засідання не з`явився, просив клопотання задоволити та розглянути за його відсутності.

Представник власника майна, щодо якого вирішується питання про арешт, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, клопотань від нього до суду не надходило.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, заслухавши учасників розгляду матеріалів клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 30.01.2025, тобто на наступний робочий день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність підстав, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: Mitsubishi Pajero, реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , котрий перебуває у власності ОСОБА_10 , і був виявлений та вилучений в ході проведення огляду місця події 29.01.2025.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1