Солом`янський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_4
перекладача ОСОБА_6
Під час останнього слова обвинуваченим заявлено клопотання про виклик та допит свідка.
Враховуючи надане обвинуваченим обгрунтування вказаного клопотання, судом на підставі ч. 4 ст. 365 КПК України відновлено з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження та перевірку їх доказами.
Окрім того, під час судового засідання прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 днів, оскільки останній раніше неодноразово судимий та на даний час обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, тому, на думку прокурора, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: переховування від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечували проти продовження строку тримання його під вартою, при цьому захисник, просила суд розглянути можливість застосування іншого запобіжного заходу, а саме цілодобовий домашній арешт за місцем проживання обвинуваченого з покладенням на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту та реєстру досудового розслідування, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Згідно ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України з а наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.
Під час судового розгляду судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кодексу.
До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Під час судового розгляду справи прокурором було доведено існування ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, оскільки останній з моменту надходження до суду обвинувального акта набув нового процесуального статусу - обвинуваченого та, на даний час, розпочалася нова процесуальна стадія кримінального провадження - стадія судового провадження у суді першої інстанції, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, останній, перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу зможе ухилятися від явки до суду.
Крім того, прокурором було доведено існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше судимий, не працевлаштований, не має доходу, а відтак може вчинити інше кримінальне правопорушення проти власності.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який раніше судимий та на даний час обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти власності, його майновий та сімейний стан, відсутність постійного місця проживання в м. Київ, обставини вчинення останнім інкримінованого йому злочину, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та відсутність доказів, які б унеможливлювали утримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, що на думку суду, свідчить про недостатність обрання більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.
За таких обставин, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 обраний раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 23 год. 59 хв. 20 березня 2025 р. включно.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 підлягає задоволенню, клопотання захисника обвинуваченого задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 27, 176, 177, 182, 183, 194, 331 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 - відмовити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто до 23 год. 59 хв. 20 березня 2025 року.
Строк дії ухвали в частині продовження дії запобіжного заходу закінчується о 23 год. 59 хв. 20 березня 2025 року.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження строку тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до прокурора, суду за кожним їхнім викликом,
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 20.03.2025 року.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із обранням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Головуючий суддя: ОСОБА_1