Справа № 308/9202/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.02.2025 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,

учасників судового процесу: прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 11-кп/4806/355/24 за апеляційною скаргою прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2024 за №0000453 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України відносно ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000453 від 08.05.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України повернуто прокурору для його належного оформлення у розумний строк, відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

В ухвалі суду вказується на те, що обвинувальний акт, не відповідає приписам ч. 2 ст. 291 КПК України, а саме формулювання обвинувачення не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення (проступку), стосується іншої особи, а саме ОСОБА_8 , інших подій, які були вчинені в інший час та в іншому місці. Також в правовій кваліфікації кримінального правопорушення (проступку) вказано, що дії обвинуваченого ОСОБА_8 кваліфіковано за ч. 1 ст. 309 КК України. Враховуючи на суттєві недоліки та невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, суд вважав за необхідне повернути обвинувальний акт стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, прокурору для його належного оформлення у розумний строк, відповідно до вимог КПК України.

В апеляційній скарзі прокурор вказує на те, що оскаржувана ухвала суду є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону. Зазначає, що у обвинувальному акті щодо ОСОБА_6 має місце саме технічна описка, що може бути усунута під час судового розгляду в суді першої інстанції, однак вказана описка не впливає на доведеність винуватості особи та на суть пред`явленого обвинувачення в цілому. Вважає, що обставини, які зазначив суд першої інстанції в ухвалі з приводу повернення обвинувального акту, є безпідставними. При цьому, звертає увагу, що судом першої інстанції всупереч вимог ч. 1 ст. 382 КПК України, ухвалено судове рішення з порушенням п`ятиденного строку. Просить суд, оскаржувану ухвалу суду про повернення обвинувального акту прокурору, скасувати, а обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 направити до того ж суду зі стадії підготовчого провадження.

Заслухавши суддю-доповідача про суть ухвали, прокурора, яка підтримала апеляційну скаргу, обвинуваченого ОСОБА_6 , який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Тобто, обов`язковою умовою прийняття законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення є неухильне дотримання вимог кримінального процесуального законодавства на всіх стадіях судового розгляду.

Апеляційний суд зазначає, що суд першої інстанції не в повній мірі дотримався вказаних вимог закону, виходячи з наступного.

Під час апеляційного перегляду встановлено, що 29.05.2024 керівником Ужгородської окружної прокуратури у порядку ст. 302 КПК України направлено до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному 08.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000453 щодо ОСОБА_6 разом з письмовою заявою обвинуваченого про розгляд обвинувального акта у спрощеному.

31.05.2024 судом першої інстанції за результатами розгляду вказаного обвинувального акта постановлено ухвалу, якою обвинувальний акт у вищевказаному кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 , повернуто прокурору Ужгородської окружної прокуратури, для його належного оформлення.

За приписами ст. 381 КПК України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду у судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.

Згідно ст. 382 КПК України, суд у п`ятиденний строк з дня отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, а в разі затримання особи у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу, невідкладно вивчає його та додані до нього матеріали і ухвалює вирок.

Вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Суд має право призначити розгляд у судовому засіданні обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку та викликати для участі в ньому учасників кримінального провадження, якщо визнає це за необхідне.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам КПК України.

Тобто, порядок провадження щодо кримінальних проступків, встановлений у главах 25 та 30 КПК України є особливим, диференційованим видом провадження.

Колегія суддів зауважує, що наведеними вище нормами кримінального процесуального закону передбачено право суду прийняти рішення про повернення обвинувального акта у підготовчому судовому засіданні, та не регламентовано можливості постановлення судом судового рішення про повернення обвинувального акта за результатами його розгляду у спрощеному провадженні. На це вказують, зокрема, й обмежені строки розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку у спрощеному провадженні.

Наведене вище залишилось поза увагою суду першої інстанції, який за результатами розгляду обвинувального акта у спрощеному провадженні прийняв рішення про його повернення, у той час як приписами ч. 1 ст. 382 КПК України передбачено, що суд у п`ятиденний строк з дня отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, невідкладно вивчає його та додані до нього матеріали та ухвалює судове рішення у формі вироку.

У той же час, згідно ч. 3 ст. 382 КПК України, суд має право призначити розгляд у судовому засіданні обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку та викликати для участі в ньому учасників кримінального провадження, якщо визнає це за необхідне.

Тобто, у даному випадку, суд першої інстанції встановивши невідповідність обвинувального акта вимогам КПК України, з метою недопущення порушення кримінальної-процесуальної форми, повинен був, керуючись приписами ч. 3 ст. 382 КПК України, призначити розгляд у судовому засіданні обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, викликати для участі у ньому учасників кримінального провадження та відповідно провести підготовче судове засідання, у якому постановити судове рішення про повернення обвинувального акта, що узгоджувалося б з приписами ст. 314, 382 КПК України.

Враховуючи викладені обставини у сукупності, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв рішення про повернення обвинувального акту прокурору в зазначеному кримінальному провадженні помилково, всупереч вимогам кримінального процесуального закону.

Згідно з приписами п. 6 ч. 1 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати вирок або ухвалу і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Висновки і мотиви, з яких скасовані судові рішення, є обов`язковими для суду першої інстанції при новому розгляді.

За таких обставин, враховуючи необхідність скасування ухвали суду та призначення нового судового розгляду обвинувального акту в суді першої інстанції з підстав істотного порушення вимог КПК України, суд апеляційної інстанції не вправі розглядати доводи прокурора щодо підстав такого повернення обвинувального акту прокурору, адже такі доводи мають бути перевірені та враховані під час нового розгляду кримінального провадження судом першої інстанції.

Враховуючи, що діючим КПК України не врегульовано питання призначення нового розгляду обвинувального акту після скасування судом апеляційної інстанції ухвали про його повернення прокурору, апеляційний суд вважає, що необхідно застосувати дію статей 7, 9 КПК України.

Частина 6 статті 9 КПК України передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, публічність, диспозитивність, гласність і відкритість судового провадження та його розумність строків.

Таким чином апеляційний суд дійшов висновку, що доводи, викладені в апеляційній скарзі прокурора знайшли своє підтвердження, тому вона підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції про повернення обвинувального акту, підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням судом вимог кримінального процесуального закону з направленням обвинувального акту розгляду до суду першої інстанції .

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 409, 412, 415, 419 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2024 за №0000453 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України відносно ОСОБА_6 скасувати, призначивши новий розгляд в суді першої інстанції в іншому складі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді