печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 ,звернувся до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт, а у разі залишення запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави.

У судовому засіданні захисник підозрюваної підтримав клопотання з підстав викладених в ньому, просив задовольнити та зазначив, що стан здоров`я підозрюваної не дозволяє утримувати її в слідчому ізоляторі, оскільки вона потребує належного обстеження та лікування.

Підозрювана підтримала захисника, зазначила, що стан її здоров`я погіршився.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України наразі є реальними та не зменшились, зокрема, ризик переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 ; ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана недноразово притягувалась до кримінальної відповідальності. Окрім цього зазначив, що у захисником не наведено нових обставин, тому підстави для зміни запобіжного заходу відсутні, а філією ДУ "Київський СІЗО" здійнювались заходи для надання необхідної медичної допомоги підозрюваній.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000038 від 18.01.2022, за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

23.01.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

23.01.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно із ч. 4 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу.

Тобто із вказаних норм випливає, що зміна запобіжного заходу щодо підозрюваного допускається за наявності на те підстав, для його зміни, а саме наявності нових обставин.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.01.2024року до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

15.03.2024 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

08.05.2024 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

06.06.2024 ухвалою Київського апеляційного суду ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2024 року залишено без змін.

02.07.2024 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

23.07.2024 ухвалою Київського апеляційного суду ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 02.07.2024 року залишено без змін.

27.08.2024 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

22.10.2024 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, доводи викладені у клопотанні захисника неодноразово перевірялись слідчими суддями та судом апеляційної інстанції, зокрема, і щодо стану здоров`я підозрюваної.

Статтею 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зазначається, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, зокрема, характер та тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення.

Відповідно до вказаної рекомендації, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за вчинене кримінальне правопорушення, тобто, чим більш сувора санкція передбачена за кримінальне правопорушення, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо підозрюваного.

Також, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув?язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв?язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитись від суду.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для зміни запобіжного заходу немає, оскільки нових даних чи обставин, зокрема, щодо стану здоров`я, які б свідчили про достатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні захисника підозрюваного не вказано та у судовому засіданні не наведено.

Також, суд бере до уваги, що підозрювана ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає кримінальне покарання тільки у вигляді позбавлення волі.

Таким чином, суд вважає, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, наразі є реальними та не зменшились, зокрема, ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 ; ризик незаконно впливати на свідків; ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, щодо можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд бере до уваги положення ч. 4 ст. 183 КПК України, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Таким чином, заявлені захисником підозрюваної обставини в сукупності з тяжкістю злочину та даними про особу підозрюваної, зокрема, щодо стану її здоров`я, не можуть слугувати виключною підставою для зміни їй запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, оскільки захисником підозрюваної не наведено нових даних чи обставин, зокрема, щодо стану здоров`я, які ще не перевірялись слідчими суддями чи судом апеляційної інстанції, відтак, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_4 .

Враховуючи викладене, керуючись ст.176-178, 183, 196, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1