печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001089 від 10.06.2024 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Російської Федерації, уродженця м. Лагань, Республіки Калмикія, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 438 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

12.12.2024 старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м.Києва із клопотаннямпро обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у кримінальному провадженні № 0001089 від 10.06.2024, яке виділено із кримінального провадження № 0000037 від 27.02.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 438 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором або тимчасово окупованій території України, та який постановою слідчого від 31.10.2024 оголошений у розшук, виникла необхідність у застосування на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України такого заходу запобіжного заходу, як тримання ОСОБА_4 під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав подане клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання, зазначаючи про відсутність доказів свідомого переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000037, яке виділено із кримінального провадження № 0000037, у якому 21.10.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м. Лагань Республіки Калмикія Російської Федерації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина Російської Федерації складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 2 ст. 438 КК України.

ОСОБА_4 23.10.2024 повідомлено про підозру відповідно до ч. 3 ст. 111, ч.8 ст. 135, ч. 1 ст. 278 КПК України, через неможливість вручення у день складення, у зв`язку із його перебуванням на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, тобто РФ, шляхом публікації письмового повідомлення про підозру в засобі масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, тобто газеті «Урядовий кур`єр», та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором або тимчасово окупованій території України, проте точне місце його перебування не встановлено, 31.10.2024 слідчим винесено постанову про оголошення його в розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором або на тимчасово окупованій території України, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовуєдоводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів в тому, що особа, можливо, вчинила злочин, підтверджується долученими до матеріалів клопотання матеріалами, що містяться, у їх сукупності, а саме: протоколом огляду місця події від 09.04.2022 за адресою: АДРЕСА_3 де було виявлено захоронення трупа ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом огляду трупа від 12.04.2022, якими встановлено наявність вогнепальних поранень у ОСОБА_7 , а також із тіла останнього вилучено предмет зовні схожий на кулю; висновком судово- медичного експерта № 349 від 14.04.2022 року, якими встановлено характер та тяжкість тілесних ушкоджень, причину смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , якому відомі обставини смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який являється сином ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення трупа для впізнання, відповідно до якого ОСОБА_9 впізнав труп свого батька ОСОБА_7 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , який являється сином ОСОБА_7 та повідомив про відомі йому обставини смерті останнього; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , яка являється дружиною ОСОБА_7 ; висновком судово- балістичної експертизи № СЕ-19-24/36201-БЛ від 30.05.2024 було встановлено, що куля, яку вилучено із тіла ОСОБА_7 під час огляду місця події являється сталевим осердям проміжного патрона калібру 5,45х39 мм, а також, що куля вистріляна із нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45 мм: автоматів Калашнікова АК-47, АКС-47, автоматів Ніконова АН 94 «Абакан», автоматів НОМЕР_1 або іншої зброї з відповідним слідоутворенням; показаннями свідків ОСОБА_8 (протокол від 05.04.2023), ОСОБА_10 (протокол від 05.04.2024 ), ОСОБА_11 (протокол від 13.03.2024), ОСОБА_12 (протокол від 04.04.2024), ОСОБА_10 (протокол від 17.05.2024), ОСОБА_8 (протокол від 14.05.2024), ОСОБА_13 (протокол від 25.04.2024) якими підтверджуються заподіяння насильницької смерті ОСОБА_7 ; протоколами пред`явленням особи для впізнання за фотознімками за участі свідків ОСОБА_10 ( від 17.05.2024), ОСОБА_8 (від 14.05.2024) відповідно до яких свідки по фотознімках впізнали військовослужбовця рф ОСОБА_4 , який 25.03.2022 року міг був бути причетним до вбивства ОСОБА_7 , яке мало місце 25.03.2023; протоколами проведення слідчого експерименту зі свідками ОСОБА_8 (від 24.05.2024), ОСОБА_10 (від 27.05.2024), якими встановлено обставини заподіяння насильницької смерті ОСОБА_7 та отримання ними тілесних ушкоджень; висновком додаткової судово- медичної експертизи № 514 - 349 від 17.07.2024 відповідно до якого встановлено характер та тяжкість тілесних ушкоджень, причину смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; відповіддю військової частини НОМЕР_2 від 11.10.2024 № 222/10Д на запит, якою встановлено анкетні дані ОСОБА_4 , зокрема місце народження, місце реєстрації проживання на території РФ, використання ним номеру із телефонним кодом РФ; іншими матеріалами вказаного кримінального провадження, які у своїй сукупності беззаперечно підтверджують вчинення ОСОБА_4 вищевказаного кримінального правопорушення.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з огляду на перебування поза межами України, або на тимчасово - окупованій території України, враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є також реальним та обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 являється військовослужбовцем країни-агресора та вважає, що протиправні дії які він вчиняє на території України залишаться не поміченими, а тому існують дуже високі ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, яка свідчать про високу ступінь небезпечності поведінки підозрюваного, виняткову аморальність вчинених дій у тому числі щодо життя та здоров`я цивільного населення, дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності можливість вчинення аналогічних злочинів підозрюваним у майбутньому та підвищує ризики того що підозрюваний може ухилитись від слідства і суду.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , громадянин Російської Федерації перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором або на тимчасово окупованій території України, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, вчинятиме інші кримінальні правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого - задовольнити, обрати підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14