Справа 688/315/25
№ 1-кс/688/202/25
Ухвала

про накладення арешту на майно

21 січня 2025 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000131 від 18 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, про арешт майна,

встановив:

Старший слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 18 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 08 січня 2025 року, о 14.01 годин, в чергову частину ВнП №1 м. Славута Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області надійшло повідомлення від інспектора сектору реагування патрульної поліції ВнП№1 м. Славута Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про те, що 18 січня 2025 року, близько 14.00 годин, в с.Берездів Шепетівського району Хмельницької області, поблизу будинку №98 по вул. Шевченка, водій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , запропонував та надав працівникам поліції неправомірну вигоду в сумі 1200 гривень за не повідомлення на лінію «102» щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, а саме невиконання рішення суду згідно якого останній позбавлений правом керувати транспортними засобами, поклавши грошові кошти на переднє водійське сидіннями службового автомобіля «Renault Duster», д.н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні).

18 січня 2025 року за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 та розпочато досудове розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

18 січня 2025 року, в період часу з 15 год. 26 хв. по 15 год. 32 хв., в ході проведення огляду місця події, а саме службового транспортного засобу марки «Renault Duster», д.н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), що розташований на узбіччі дороги в с. Берездів Шепетівського району Хмельницької області, поблизу домогосподарства №98 по вул. Шевченка, із салону автомобіля, а саме з переднього водійського сидіння виявлено та вилучено грошові кошти купюрами номіналом 1000 та 200 гривень, на загальну суму 1200 гривень з наступними серіями та номерами: АТ7681961 та АМ1912834, які поміщено в сейф-пакет №CRI1202888.

Вищевказані грошові кошти, постановою старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 18 січня 2025 року, визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

У подальшому з метою збереження речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, проведенні певних слідчих дій, виникла необхідність у його арешті, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до зникнення або пошкодження майна та затягування в прийнятті процесуального рішення по кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали спільну заяву про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання в повному обсязі, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що вилучені грошові кошти купюрами номіналом 1000 та 200 гривень, на загальну суму 1200 гривень з наступними серіями та номерами: АТ7681961 та АМ1912834, які поміщено в сейф-пакет №CRI1202888, визнано речовими доказами, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000131 від 18 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти купюрами номіналом 1000 та 200 гривень, на загальну суму 1200 гривень, з наступними серіями та номерами: АТ7681961 та АМ1912834, які поміщено в сейф-пакет №CRI1202888, заборонивши ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 , відчужувати, розпоряджатись та користуватись вказаним майном.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим та прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7