УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання в.о. слідчого СВ ВП № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0002182 від 06.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

встановила:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду місця події 06.12.2024, а саме: предмет зовні схожий на запал від гранати, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209230; предмет зовні схожий на корпус гаранти, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209231; змив з поверхні запалу, який упаковано до паперового конверту; змив з поверхні корпусу гранати, який упаковано до паперового конверту; полімерний пакет, який упаковано до паперового конверту.

Обґрунтування клопотання:

Слідчим відділом Відділу поліції №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002182 від 06.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.12.2024 до ЧЧ ВП № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення про те, що 06.12.2024 близько 11:15 год. за адресою: м. Херсон, вул. І. Кулика, буд. 128-В виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при собі має предмет схожий на гранату.

06.12.2024 під час проведення огляду місця події ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надав для вилучення: предмет зовні схожий на запал від гранати, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209230; предмет зовні схожий на корпус гаранти, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209231; змив з поверхні запалу, який упаковано до паперового конверту; змив з поверхні корпусу гранати, який упаковано до паперового конверту; полімерний пакет, який упаковано до паперового конверту.

06.12.2024 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом, вилучених вище вказаних речей.

У зв`язку з тим, що вказане майно вилучене під час огляду місця події у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є достатні підстави вважати, що зазначене майно не належить йому.

Частиною 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно ч. 2 ст. 170 слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 КПК України.

Зазначені вилучені речові докази є предметом злочину у зв`язку з чим в подальшому зазначені предмети будуть направлені на проведення необхідних експертиз, для встановлення доказової бази на осіб, які причетні до вчиненого злочину.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що вищезазначені вилучені об`єкти мають доказове значення у кримінальному провадженні, а тому є достатні підстави для тимчасового позбавлення можливості відчужувати вказане майно, розпоряджатися будь-яким чином та використовувати його.

Думка учасників процесу.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Мотивація суду:

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, якою визначено, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що повинен врахувати слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002182 від 06.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обставини правопорушення викладені у клопотанні.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 06.12.2024, проведеного в період часу з 12-09 год. до 12-38 год. було виявлено та вилучено: предмет зовні схожий на запал від гранати, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209230; предмет зовні схожий на запал від гранати, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209231; змив з поверхні запалу, який упаковано до паперового конверту; змив з поверхні корпусу гранати, який упаковано до паперового конверту; полімерний пакет, який упаковано до паперового конверту.

Постановою слідчого у кримінальному провадженні від 06.12.2024 зазначені вилучені речі визнано речовим доказом.

Слідчий у клопотанні просить накласти арешт на предмети зовні схожі на запал від гранати. Водночас, згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Отже, системний аналіз ч. 7 ст. 237 КПК України вказує на те, що законодавець не відносить до тимчасово вилученого майна речі, які вилучені законом з обігу.

Зважаючи на те, що до проведення вказаного огляду ОСОБА_4 без передбаченого законом дозволу зберігав боєприпаси, то у цьому конкретному випадку вилучені предмети зовні схожі на запал від гранати, відносилися саме до предметів, які вилучені законом з обігу, а тому вони не могли вважатися тимчасово вилученим майном і не потребували обов`язкового накладення на них арешту слідчим суддею.

Варто зауважити, що арешт майна є одним із заходів забезпечення збереження речових доказів, тому ненакладення арешту не є безумовною підставою для визнання таких доказів недопустимими.

Зазначене узгоджується із позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 28.08.2024 у справі № 178/1051/22 (провадження № 51-1873км24).

Крім того, слідчий у клопотанні просить накласти арешт на змиви западу та корпусу гранати.

З цього приводу слід зазначити, що «змив» не є майном в розумінні КПК України, яке може бути арештоване. Майном у ст. 139 Господарського Кодексу України визнається сукупність речей та інших цінностей (включаючи нематеріальні активи), які мають вартісне визначення, виробляються чи використовуються у діяльності суб`єктів господарювання та відображаються в їх балансі або враховуються в інших передбачених законом формах обліку майна цих суб`єктів.

Вилучені «змиви» не мають вартісної цінності. Це є речовий доказ, який відповідно до ст.100 КПК України повинен зберігатися слідчим у кримінальному провадженні. Відсутні ризики щодо приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаних речей. До вказаного речового доказу має доступ тільки слідчий, а тому вказаний речовий доказ не може бути приховано, знищено, пошкоджено, зіпсовано, відчужено тощо.

Більш того, слід зауважити, що «змив» не є фізичним предметом або річчю, оскільки означаю дію, а не предмет, а тому не може мати не те що ознак майна, а й взагалі ознак речі.

Арешт майна є дієвим заходом забезпечення кримінального провадження. Для цього КПК України визначено багато чинників і критеріїв, за наявності яких може бути накладено арешт на майно. А тому арешт майна не може зводитись до формального звернення прокурора або слідчого до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно, а відповідно постановленням слідчим суддею процесуального документа Ухвали Іменем України про накладення арешту на майно, яке не є таким.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання не підлягає задоволенню.

Слідчий суддя роз`яснює, що після того, як буде забезпечена мета, для забезпечення якої накладається арешт, сторони мають право у порядку, визначеному ст.174 КПК України, звернутися із клопотанням про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст.98, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Відмовити в.о. слідчого СВ ВП № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0002182, а саме: предмет зовні схожий на запал від гранати, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209230; предмет зовні схожий на запал від гранати, який упаковано до спеціального сейф-пакету №ICR0209231; змив з поверхні запалу, який упаковано до паперового конверту; змив з поверхні корпусу гранати, який упаковано до паперового конверту; полімерний пакет, який упаковано до паперового конверту.

Ухвала слідчого судді протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1