Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/7063/24
Провадження № 1-в/279/868/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" листопада 2024 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені клопотання засудженого ОСОБА_3 про перегляд вироку у зв`язку з декриміналізацією,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про перегляд вироку , ухваленого у кримінальному провадженні №760/5148/24 у зв`язку з декриміналізацією ст.185 ч.4 К України.

Вивченням матеріалів справи встановлено наступне.

ОСОБА_3 відбуває покарання у ДУ "Коростенська виправна колонія (№71)" за вироком Солом`янського районного суду м.Києва від 17.04.2024 року, яким засуджений за ст.185 ч.4 КК України до 5 років 3 місяців позбавлення волі.

09.08.2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким було внесено зміни до ст.51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Зокрема, вказаним законом викладено нову редакцію ст. 51 КУпАП.

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на зазначене аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 Розділу IV Податкового кодексу України для відповідного року. Вказаною нормою Закону передбачено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2920 гривень.

Зі змісту вироку від 17.04.2024 року слідує, що вартість викраденого майна становила 13200 гривень, що перевищує вищевказану суму, що унеможливлює застосування у даному випадку Закону №3886-ІХ.

Керуючись ст.537, 539 КПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про перегляд вироку у зв`язку з декриміналізацією відмовити.

Копію ухвали направити до ДУ "Коростенська виправна колонія (№71)" для вручення засудженому до відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в семиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1