Справа № 577/822/25
Провадження № 1-кс/577/237/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2025 року м.Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотоп заяву ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Конотопського міськрайонного суду ОСОБА_5 від розгляду скарги ОСОБА_4 на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 через підсистему «Електронний суд» 18 лютого 2025 року звернувся із заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду скарги на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування у справі № 577/822/25 (провадження 1-кс/577/222/25). Свої вимоги мотивує тим, що 13.02.2025 о 15:26 год. через систему "Електронний суд" було подано скаргу на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вказана скарга 14.02.2025 о 08:15:55.492 год передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_5 . Ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 від 14.02.2025 відкрито провадження за скаргою та призначено судове засідання у справі на 21.02.2025 на 10:00 год. Посилаючись на ч. 2 ст. 306 КПК України, вважає, що є підстави для відводу судді ОСОБА_5 , оскільки скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Згідно із ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. На думку заявника, допущені суддею ОСОБА_5 порушення не мають характеру простої суддівської помилки та можуть свідчити про його упередженість щодо розгляду скарги, що ставить під сумнів його об`єктивність та неупередженість. З посиланням на судову практику ЄСПЛ, ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 908/137/18 (номер провадження 12-106гс19) заявник стверджує, що участь судді ОСОБА_5 у розгляді скарги, де суддею очевидно було порушено процесуальні строки може викликати у стороннього спостерігача сумніви у його неупередженості, а тому є всі обґрунтовані підставі для його відводу.

19 лютого 2025 року автоматизованою системою документообігу Конотопського міськрайонного суду Сумської області суддю ОСОБА_1 визначено для розгляду заяви про відвід. Розгляд заяви про відвід судді ОСОБА_5 призначено о 13:00 год 24 лютого 2025 року.

Заявник ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду заяви шляхом отримання судової повістки в підсистемі «Електронний суд», в судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду заяви про відвід не надходило.

Неприбуття за судовим викликом особи, яка заявила відвід, не є перешкодою для розгляду заяви.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні вважав, що підстави для відводу судді ОСОБА_5 відсутні.

Суддя ОСОБА_5 надав заяву з проханням розгляд справи проводити у його відсутності.

Вирішуючи заяву про відвід суд керується наступним.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Суд враховує, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Правовий висновок, наведений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 908/137/18 (номер провадження 12-106гс19), на який посилається заявник, стосується інших правовідносин, а саме проведення суддею наукових досліджень, які у певній частині стосувалися процедури примусового викупу акцій міноритарних акціонерів; враховано значення, яке має має для правової системи України вирішення справи № 908/137/18 за позовом до ТОВ «ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД», третіх осіб на стороні відповідача ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго», ПАТ «Національний депозитарій України», ПАТ «Перший український міжнародний банк», Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, ДТЕК ХОЛДИНГЗ ЛІМІТЕД (DTEK HOLDINGS LIMІTED), ДТЕК ЕНЕРДЖІ Б.В. (DTEK ENERGY B.V.), ДЖІ. ПІ. ЕЛ. ІНДЖЕН ПАУЕР ЛІМІТЕД (GPL INGEN POWER LIMITED), ДТЕК ОЙЛ ЕНД ГАЗ Б.В. (DTEK OIL&GAS B.V.), ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ТОВ «ДТЕК ЕНЕРГО», ПАТ «Страхова компанія АСКО-ДОНБАС ПІВНІЧНИЙ», ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ПАТ «ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу» про визнання правочинів недійсними, щоби за суб`єктивним критерієм з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви у неупередженості судді-доповідача під час вирішення саме цієї справи.

Заяву про відвід ОСОБА_4 заявив під час розгляду скарги, яка розглядається слідчим суддею за нормами КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід (ст. 80 КПК).

Виключний перелік підстав для відводу судді, передбачений ст. ст. 75, 76 КПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того, ч. 1 ст. 76 КПК України передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Хаушильд проти Данії", "Мироненко і Мартенко проти України" зазначається, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартенко проти України"). Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Згідно пунктів 2.1, 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

За статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішенням XI З`їзду суддів України 22 лютого 2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Суд зауважує, що сумнів в неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Наведене у п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночним та визначається у кожному випадку з урахуванням об`єктивного та суб`єктивного критеріїв, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

На думку суду, наведені заявником обставини, не свідчать про наявність передбачених обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_5 під час розгляду скарги. Ухвалене суддею судове рішення (у даному випадку ухвала слідчого судді про відкриття провадження за скаргою) не може свідчити про упередженість чи необ`єктивність судді, а є реалізацією суддею своїх процесуальних повноважень, передбачених КПК України. Крім того, станом на січень 2025 року в Конотопському міськрайонному суді здійснює правосуддя лише 8 суддів, при цьому штатна чисельність суддів становить 12 суддів. За таких обставин, кожен суддя самостійно планує вчинення процесуальних дій, враховуючи не тільки вимоги процесуального законодавства України, а й кількість працюючих суддів та фактичне навантаження судових справ на суддю-доповідача, здійснення правосуддя в умовах воєнного стану.

Суд зауважує, що сторона вправі не погоджуватися із прийнятими судовими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій та рішень судді під час розгляду справи.

Враховуючи викладене, відповідно до доктринальних підходів до розуміння правової концепції безсторонності (неупередженості) суддів, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді, за наведених обставин, задоволенню не підлягає, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Cуд також враховує, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain від 09.12.1994, N? 303-А, § 29; рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява N? 4909/04, § 58).

Керуючись ст. 75, 80 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Конотопського міськрайонного суду ОСОБА_5 від розгляду скарги ОСОБА_4 на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 25 лютого 2025 року о 08:20 год.

СуддяОСОБА_1