ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

20 березня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/3116/25

Провадження № 11-сс/820/196/25

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_1 перевірила апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 березня 2025 року, якою залишено без розгляду клопотання ОСОБА_2 про скасування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000116 від 27.03.2024, та

В С Т А Н О В И Л А :

05 березня 2025 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням про скасування застосованого щодо нього запобіжного заходу (в порядку ч. 5 ст. 201 КПК України) у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000116 від 27.03.2024, у зв`язку із необґрунтованістю підозри за ч.5 ст.407 КК України і, як наслідок, відсутності ризиків, передбачених ст. ст. 176, 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 березня 2025 року залишено без розгляду клопотання підозрюваного ОСОБА_2 про скасування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000116 від 27.03.2024 року.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що клопотання про зміну запобіжного заходу подано раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного, та у заяві не зазначено нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею під час постановлення ухвали.

Не погодившись із судовим рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою задовольнити клопотання про скасування запобіжного заходу щодо нього у вигляді тримання під вартою за нових обставин.

Ознайомившись із апеляційною скаргою, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити за наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.392 КПК України в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених КПК України.

Статтею 309 КПК України закріплений вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які підлягають апеляційному оскарженню під час досудового розслідування, скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду в ухвалі від 19 лютого 2019 року (справа №569/17036/118, провадження № 51-598кмо19), а також в постанові від 18.11.2019 року (справа № 686/24639/17, провадження № 51-5496кмо18) звертала увагу на особливості розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, зазначивши, що порядок дій та обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не передбачає прийняття окремого рішення щодо відкриття апеляційного провадження, однак призначення судового засідання щодо розгляду скарги формально вказує на початок апеляційного розгляду.

Рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження та про повернення скарги можуть бути ухвалені на стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, а у випадку оскарження ухвали слідчого судді - при вирішенні питання про призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги на таке рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Аналізуючи положення глав 26 та 31 КПК України колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді, яку оскаржує підозрюваний ОСОБА_2 не підлягає оскарженню в апеляційному порядку виходячи з наступного.

З оскаржуваної ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 березня 2025 року вбачається, що підозрюваний ОСОБА_2 заявив клопотання про зміну запобіжного заходу раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також в обґрунтування клопотання не навів нових даних, які б свідчили про необхідність зміни запобіжного заходу підозрюваному, тому слідчий суддя дійшов висновку про залишення вказаного клопотання підозрюваного без розгляду, відповідно до вимог ч.5 ст.201 КПК України.

Отже, у цьому провадженні підозрюваний подав апеляційну скаргу на судове рішення слідчого судді, яке відсутнє у переліку, передбаченому ч.ч.1, 2 ст.309 КПК України, а також не передбачено можливість його апеляційного оскарження і положеннями ч.5 ст.201 КПК України, на підставі якої і постановлено судове рішення, яке оскаржується підозрюваним, тому його оскарження в апеляційному порядку під час досудового розслідування кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Відповідно до ч. 4 ст. 399 КПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями ст. 394 КПК України.

На підставі викладеного вище, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 березня 2025 року, якою залишено без розгляду його клопотання про скасування запобіжного заходу, необхідно відмовити на підставі частини 4 статті 399 КПК України.

Керуючись статтями 309, 392, 399 КПК України, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 березня 2025 року, якою залишено без розгляду клопотання ОСОБА_2 про скасування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000116 від 27.03.2024.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Суддя