Провадження 1-кс/127/4585/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області підполковника юстиції ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000071 внесеного до ЄРДР 03.04.2025, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кишинів, Республіки Молдова, громадянина Республіки Молдова, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , документованого закордонним паспортом громадянина Республіки Молдова НОМЕР_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області підполковника юстиції ОСОБА_7 , яке погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ).

Клопотання мотивовано тим, що слідчим проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000071 внесеного до ЄРДР 03.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України, в ході розслідування якого виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що громадянин Республіки Молдова ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), після початку повномасштабного збройного вторгнення російської федерації на територію України, однак не пізніше квітня 2025 року (більш точна дата та час органом досудового розслідування на теперішній час не встановлено) налагодив контакт та розпочав листування у додатку для обміну миттєвими повідомленнями «Telegram» з невстановленою досудовим розслідуванням особою, яка використовувала акаунт у даному месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_9 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_10 », яка в свою чергу здійснювала пошук осіб, які готові за грошову винагороду здійснювати підпали, вибухи, диверсійні та інші протиправні дії, спрямовані на зруйнування або пошкодження об`єктів, які мають важливе народногосподарське чи оборонне значення, є об`єктами критичної інфраструктури, а також техніки та особового складу Сил оборони України, правоохоронних органів, адміністративних приміщень органів державної влади та місцевого самоврядування.

При цьому, ОСОБА_4 , перебуваючи на території Республіки Молдова, у 2025 році, але не пізніше 02.04.2025, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, вже маючи досвід виконання завдань, пов`язаних з диверсійною діяльністю на території України, у зв`язку з чим неодноразово перетинаючи з цією метою державний кордон України у період початку повномасштабного збройного вторгнення російської федерації на територію України, діючи на замовлення невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовувала акаунт у даному месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_9 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_10 » запропонував своєму знайому громадянину Республіки Молдова ОСОБА_11 вчинити підпали таких об`єктів на території України за грошову винагороду, яка у подальшому мала бути розподілена між ними.

У цей час, ОСОБА_4 , перебуваючи на території Республіки Молдова, надав ОСОБА_11 мобільний телефон «Xiaomi Redmi 14c», IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , із заздалегідь налаштованим зв`язком із невстановленою досудовим розслідуванням особою у месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_9 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_10 » для координації протиправної діяльності та грошові кошти у сумі 2000 гривень в якості авансу.

На вказану пропозицію ОСОБА_11 , усвідомлюючи, що в Україні триває широкомасштабна війна, введено воєнний стан, діючи з метою ослаблення Української держави, переслідуючи корисливий мотив, добровільно погодився та 02.04.2025 перетнув державний кордон України у міжнародному пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач» відділу митного оформлення №2 митного поста «Дністер» Вінницької митниці» у напрямку «В`їзд в Україну» та прибув у м. Вінницю, де винайняв номер у готелі «VIP Хостел», що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Генерала Арабея, 42А.

Для безпосереднього виконання спільного злочинного задуму, спрямованого на ослаблення держави в умовах воєнного стану, ОСОБА_11 , координуючи власні дії з ОСОБА_4 , який використовував акаунт у месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_12 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_13 » та невстановленою досудовим розслідуванням особою, яка використовувала акаунт у даному месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_9 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_10 », 02.04.2025, біля 15 год. 10 хв. придбав у супермаркеті «Аврора», що знаходиться за адресою: м. Вінниця, проспект Коцюбинського, 4, компоненти для запальної суміші, а саме: пляшки із розпалювальною сумішшю, сірники, зошит, які помістив у власний рюкзак з яким пересувався по місцевості.

Надалі, 02.04.2025, ОСОБА_11 , рухаючись залізничним транспортом з м. Вінниці, прибув на станцію Калинівка-1, з якої пересуваючись пішим ходом, віднайшов поблизу залізничних колій релейну шафу сигнальної установки № 2 перегону «Калинівка 1- Варшиця», 1052 км., пікет № 3, що відноситься до ВП «Вінницька дистанція сигналізації та зв?язку» регіональної філії «ПЗЗ» АТ «Укрзалізниця» та заховав на місцевості попередньо придбаний пакунок з пляшками із розпалювальною сумішшю, сірники, зошит з метою подальшого більш ефективного вчинення протиправних дій.

Разом з тим, ОСОБА_4 , 03.04.2025, у відповідності до розподілу ролей, для координації виконання диверсійних дій ОСОБА_11 перетнув державний кордон України у міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для автомобільного сполучення «Мамалига», який розташований в с. Мамалига Дністровського району Чернівецької області у напрямку «В`їзд в Україну» та прибув у м. Львів з метою подальшої зустрічі з ОСОБА_11 на території України після вчиненням ним протиправних дій.

В подальшому, ОСОБА_11 повернувся у зворотному напрямку до м. Вінниці та 03.04.2025, рухаючись залізничним транспортом, прибув на станцію Калинівка-1 та в подальшому, пересуваючись поблизу залізничних колій пішим ходом до попередньо обраної ним релейної шафи сигнальної установки № 2 перегону «Калинівка 1- Варшиця», 1052 км., пікет № 3, що відноситься до ВП «Вінницька дистанція сигналізації та зв?язку» регіональної філії «ПЗЗ» АТ «Укрзалізниця», переконавшись у відсутності сторонніх осіб, що могли б виявити його протиправну діяльність, облив її зовнішню поверхню наведеною вище горючої рідиною та за допомогою сірників здійснив її підпал.

При цьому, ОСОБА_11 , на виконання завдання невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовувала акаунт у даному месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_9 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_10 », діючи за попередньою змовою з останнім та ОСОБА_4 , який надавав у період часу безпосереднього вчинення кримінального правопорушення поради та вказівки щодо порядку вчинення підпалу з метою завдання якомога більших пошкоджень, фіксації його наслідків з метою погодження замовником результатів протиправної діяльності та отримання обумовленої грошової винагороди, в тому числі шляхом демонстрації аркушу паперу з рукописним текстом з кодовим словом «Украина против 03.04.2025».

Завершуючи свої протиправні дії по вчиненню диверсії в умовах воєнного стану та в період збройного конфлікту України з російською федерацією, ОСОБА_11 для підтвердження виконання протиправних дій за допомогою камери власного мобільного телефону здійснив фотофіксацію факту вчинення підпалу, відправив підтверджуючі фотознімки невстановленій досудовим розслідуванням особі, яка користувалася акаунтом у зазначеному месенджері під нікнеймом « ОСОБА_9 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_10 » та ОСОБА_4 , який користувався акаунтом у месенджері «Telegram» під нікнеймом « ОСОБА_12 » із ідентифікатором (ім`я користувача) - « ОСОБА_13 ».

Після підпалу релейної шафи, ОСОБА_11 , з метою уникнення викриття та притягнення до кримінальної відповідальності, залишив місце вчинення злочину.

Під час виконання працівниками правоохоронного органу заходів щодо безперервного переслідування осіб, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення 03-04 квітня 2025 року ОСОБА_11 та ОСОБА_4 були затримані після вчинення ними кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб.

Від замовника вчинення диверсійних дій за виконання вказаного вище кримінального правопорушення ОСОБА_4 отримав на свій криптогаманець «Exodus» з ідентифікатором bc1q2p2ympr8gw5ey4d7wgeh60nkkvjtwq9vsq6q2n 01.04.2025 о 07:48 год. грошовий переказ у розмірі 198,4 доларів США (номіналом 0,002367BTC) та 04.04.2025 о 01:29 год. грошовий переказ у розмірі 100,9 доларів США (номіналом 0,001206 BTC), які в подальшому мав розподілити у невстановлених частках з ОСОБА_11 .

Вчинення диверсійних дій у відношенні вище вказаної релейної шафи, які є елементом регулювання руху рухомого складу по залізничних коліях та мають важливе народногосподарське і оборонне значення (робота світлофорів, переведення стрілочних переводів, контролю зайнятості залізничної колії та ін.) могло призвести до збоїв у русі рухомого складу та виникненню значних затримок руху пасажирських та вантажних поїздів, що у свою чергу б призвело до порушення логістики перевезень, в першу чергу вантажів оборонного значення в умовах воєнного стану та виникненню надзвичайних подій на залізниці, в т.ч. створення транспортної аварії та небезпеки для життя людей.

Таким чином, громадянин Республіки Молдова ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.27, ч.2 ст.28, ч.2 ст.113 КК України, тобто пособництво у вчиненні з метою ослаблення держави підпалу, спрямованого на зруйнування або пошкодження об`єкта, який має важливе народногосподарське та оборонне значення, вчинене в умовах воєнного стану за попередньою змовою групою осіб.

04.04.2025 о 19 год. 05 хв. громадянин Республіки Молдова ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 05.04.2025 йому у відповідності до вимог КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.27, ч.2 ст.28, ч.2 ст.113 КК України «Диверсія» (пособництво у вчиненні з метою ослаблення держави підпалу, спрямованого на зруйнування або пошкодження об`єкта, який має важливе народногосподарське та оборонне значення, вчинене в умовах воєнного стану за попередньою змовою групою осіб).

Вина підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового слідства доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 03.04.2024, протоколом затримання ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) від 04.04.2024, допитом підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), допитом підозрюваного ОСОБА_11 ( ОСОБА_14 ), протоколом огляду мобільного терміналу, вилученого в іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні ОСОБА_11 ( ОСОБА_14 ), протоколом огляду мобільного терміналу, вилученого у ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), протоколами огляду відеозаписів, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, проти основ національної безпеки України, який становить значну суспільну небезпеку, особливо в умовах повномасштабної збройної агресії рф проти України та санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк 15 років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.

Крім цього, статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Наразі, у вказаному кримінальному провадженні існують наступні обґрунтовані ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки злочин, в якому підозрюється громадянин Республіки Молдова ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) має високу суспільну небезпечність та останній усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним в інкримінованому кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі на тривалий строк, а також у нього наявні можливості переховуватись від органу досудового розслідування та суду, зокрема в Республіці Молдова, громадянином якої він є та де фактично проживає. У нього відсутні соціальні зв`язки на території України (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- незаконного впливу підозрюваного на свідків та іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, оскільки згідно ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Перебуваючи на волі, підозрюваний, матиме можливість незаконного впливу свідків, з метою створення сприятливих для себе умов або ж їх залякування для зміни показань.

- вчинити інше кримінальне правопорушення подібного характеру, враховуючи обставини вчинення ним інкримінованого злочину, в яких він підозрюється, що вказують на схильність до вчинення дій, спрямованих на допомогу державі-агресору (диверсійна діяльність) чи особам , які знаходяться під їхнім впливом та діють на виконанні їх вказівок.

Також необхідно врахувати, те що підозрюваний не має легальних джерел для належного матеріального існування, а інкриміноване йому діяння було обумовлене, в тому числі і намаганням подолати виниклі матеріальні труднощі, а відтак існує ризик продовження даної злочинної діяльності. При цьому, оскільки дії підозрюваного припинені шляхом його затримання, а вторгнення рф на територію України наразі продовжується вірогідність даного ризику також підтверджується даною обставиною.

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом створення інших умов та обставин з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Зазначені ризики є суттєвими і їхньому настанню неможливо запобігти у разі застосування до ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) будь-яких інших запобіжних заходів.

Таке обмеження права підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, так як існують реальні ознаки суспільного інтересу в умовах воєнного стану, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченої.

З процесуальної точки зору «ризик» розглядається як оціночне кримінальне процесуальне поняття. Виходячи з аналізу ст. 177 КПК «ризик» - це перш за все ймовірність небажаної поведінки.

Ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченою зазначених дій. При цьому, кримінальне процесуальне законодавство не вимагає доказів того, що обвинувачена обов`язково здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає підтвердження того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до вимог пункту 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Крім цього, ч.6 ст.176 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-3, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Беручи до уваги тяжкість кримінального правопорушення, його спрямованість проти основ національної безпеки України, дію воєнного стану на всій території України, визначення застави будь-якого розміру не забезпечить належного виконання покладених на підозрюваного громадянина Республіки Молдова ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) обов`язків та не зможе запобігти ризикам, п.п. 1-3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи відсутність можливості запобігання цим ризикам шляхом застосування застави під час застосування запобіжного заходу, або його не застосування, а тому слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, слідчому судді пояснив, що по кримінальному провадженні існує ризик, зокрема те, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, тому може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що унеможливлює обрання йому менш суворого запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) при розгляді клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою поклався на розсуд суду.

Адвокат ОСОБА_5 під час судового розгляду не заперечив проти задоволення клопотання слідчого.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Стаття 177 КПК України, передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 183 КПК України, передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування слідством встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому, слід звернути увагу, що згідно положень чинного КПК, на стадії досудового розслідування оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті їх оцінки з точки зору достатності й допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи.

На цій стадії слідчий суддя, враховуючи правову позицію ЄСПЛ, оцінює оголошену підозру лише з точки зору її обґрунтованості.

Так, згідно позиції, що висловлена у рішеннях ЄСПЛ і яку використовують слідчі судді, зокрема «Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» № 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Тобто, обґрунтованою є підозра яка побудована на фактах, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність і стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Щодо рівня імовірності, за якого підозра вважається обґрунтованою, то цей стандарт доказування не передбачає, що уповноважені особи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, які необхідні на наступних етапах кримінального провадження.

За наявності обґрунтованих даних, які спростовують усі чи деякі обставини вчинення кримінального правопорушення, прокурор має право змінити раніше повідомлену підозру чи, за наявності для цього підстав, прийняти рішення про закриття провадження.

В даному випадку, з`ясовані під час розгляду клопотання обставини свідчать про те, що повідомлення про підозру було здійснено за наявності фактичних даних, які давали прокурору можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) може бути причетним до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, а додані до клопотання документи містять фактичні дані, які дають підстави слідчому судді на даній стадії процесу вважати, що причетність ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінують органи досудового розслідування, є імовірною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Отже, у даному випадку оголошена ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) підозра з огляду на практику ЄСПЛ відповідає критеріям обґрунтованості.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором наведені, відповідно до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.

Разом з тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК Україниі встановлених в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п. 1ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

За приписами ч. 4ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) являється громадянином Республіки Молдова, не одружений, утриманців не має, підозрюється вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна.

Разом із тим, органом досудового розслідування обґрунтовано наявність низки ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Зокрема, на теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення. Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання за злочин, особу підозрюваного, відсутність у нього соціально стримуючих факторів, тому слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

При цьому, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ) слідчий суддя не вбачає.

Прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним та не можливим і саме - тримання під вартою може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим застосування запобіжного заходу до підозрюваної в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України, тому слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для визначення підозрюваному розміру застави.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 - 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 400 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області підполковника юстиції ОСОБА_7 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів з моменту затримання ОСОБА_4 ( ОСОБА_8 ), тобто до 19 години 05 хвилин 03 червня 2025 року включно (відповідно до протоколу затримання) в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 03 червня 2025 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя