Справа № 212/2003/25
У Х В А Л А

24 лютого 2025 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянки України, не заміжньої,на утриманні неповнолітніх дітей не має, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої та фактично проживаючої: АДРЕСА_1 , раніше судимої: 25.09.2024 Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу за ст. 190 ч. 1 КК України до 200 годин громадських робіт

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 в період дії воєнного стану, 08.02.2025, приблизно о 18:00 годині таємно викрала майно, належне ОСОБА_6 на загальну суму 13016,690 грн.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.4 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачається покарання у вигляді позбавленням волі до восьми років, враховуючи особу підозрюваної, яка не має стійких соціальних зв`язків у виді офіційного працевлаштування, не заміжня, продовжила свою злочинну діяльність не відбувши попереднього покарання, що може свідчити про ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення в подальшому кримінальної відповідальності, а також скоїти в подальшому корисливі кримінальні правопорушення з метою відшукування коштів для існування.

У зв`язку з необхідністю запобігання вищевказаних ризиків до підозрюваної ОСОБА_4 доцільно застосувати найбільш суворий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягав, просив задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 заперечувала проти клопотання, просила обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню з таких підстав.

Відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР 13.02.2025 13.02.2025 за № 0000195, за правовою кваліфікацією за ст. 185 ч.4 КК України.

20 лютого 2025 року об 14-00 годині ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Копію клопотання та доданих матеріалів підозрювана отримала о 8 год.00 хв. 24 лютого 2025 року.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий звертаючись з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою довів про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, наявність достатніх даних, що існують ризики переховування підозрюваною від органів досудового слідства та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, та про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Згідно п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція статті 185 ч.4 КК України передбачає покарання до восьми років позбавлення волі.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, з урахуванням особи ОСОБА_4 , яка підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, відсутності в неї міцних соціальних зв`язків, не працює, неповнолітніх дітей на утриманні не має, незаміжня, судима, продовжила скоювати кримінальні правопорушення не відбувши попереднього покарання, слідчий суддя вважає необхідним обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути нею внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. ст. 176-178,182, 183, 184, 202, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена (заставодавцем) на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися із м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 24 квітня 2025 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_4 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слдічий суддя ОСОБА_1