КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

з участю прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу та клопотання потерпілої ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року ОСОБА_7 , обвинувачену у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, звільнено від кримінальної відповідальності на підставі ч. 2 ст. 49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, а кримінальне провадження № 0000627 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

В апеляційній скарзі з доповненнями до неї потерпіла ОСОБА_6 , вважаючи ухвалу суду передчасною, просить її скасувати та винести нове рішення за результатами всіх нерозглянутих питань, або повернути справу на новий розгляд до суду першої інстанції для продовження розгляду на весь період форс-мажорних обставин, тобто до закінчення військової агресії проти України.

Також апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду, посилаючись на те, що Україна вже п`ятий рік поспіль перебуває у форс-мажорних обставинах, тобто спочатку, починаючи з 2020 року, було введено карантин через COVID-19, а вже потім через військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану, _____________________________________________________

Справа №11-кп/824/2949/2025 Головуючий у першій інстанції ОСОБА_8

Категорія: ч. 5 ст. 191 КК України Доповідач ОСОБА_1

тому вважає, що необхідно продовжити строк розгляду даної справи до повного з`ясування обставин справи по заявленим і не розглянутим клопотанням, але не раніше як до кінця воєнного стану в Україні, введеного 24.02.2024.

Заслухавши доповідь судді, пояснення потерпілої ОСОБА_6 на підтримку клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, а також заперечення прокурора, який вказав на відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи, викладені у клопотанні, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У відповідності з положенням ст. 116 КПК Українипроцесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК України зобов`язують суд поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

За змістом вищенаведених норм, приводом до початку апеляційного провадження є тільки апеляційна скарга, подана одним із учасників процесу, у визначений законом строк, а за умови її подачі поза межами визначеного строку, апелянт має право подати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Поновлення процесуального строку за своєю правовою природою передбачає встановлення учасникам кримінального провадження додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.

Як убачається з матеріалів провадження, 23 жовтня 2024 року за результатами розгляду клопотання обвинуваченої ОСОБА_7 про звільнення її від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, який здійснювався за відсутності потерпілої ОСОБА_6 , постановлено та оголошено оскаржену ухвалу суду першої інстанції.

Проте, з матеріалів провадження слідує, що про день та час розгляду справи, призначеної на 9:00 год. 23.10.2024, потерпіла ОСОБА_6 повідомлялася судом шляхом надіслання їй 16.10.2024 відповідного SMS-повідомлення на номер телефону - НОМЕР_1 , яке було отримано ОСОБА_6 16.10.2024 9:56:51 (т. 5 а.п. 229).

Разом з тим, потерпіла ОСОБА_6 лише 11 листопада 2024 року, згідно штампу вхідної кореспонденції суду, подала апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року, тобто з порушенням, передбаченого ст. 395 КПК України, 7-денного строку на оскарження ухвали суду.

При цьому будь-яких поважних причин для відновлення цього строку апелянтом не наведено.

Доводи потерпілої ОСОБА_6 про те, що Україна вже п`ятий рік поспіль перебуває у форс-мажорних обставинах, тобто спочатку, починаючи з 2020 року, було введено карантин через COVID-19, а вже потім, через військову агресію Російської Федерації проти України, введено воєнний стан, а тому необхідно продовжити строк розгляду даної справи до повного з`ясування обставин справи по заявленим і не розглянутим клопотанням, але не раніше, як до кінця воєнного стану в Україні, введеного 24.02.2024, не можуть бути визнані достатнім обґрунтуванням поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки Шевченківський районний суд м. Києва працював у штатному режимі, на території м. Києва активні бойові дії не велись.

Крім того, в матеріалах провадження відсутні відомості, що потерпіла ОСОБА_6 будь-яким чином була позбавлена можливості своєчасно подати апеляційну скаргу на ухвалу суду від 23.10.2024, як не навела вона таких обставин і в апеляційній скарзі, вказавши лише узагальнююче в ній про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду у зв`язку з форс-мажорними обставинами, у яких перебуває Україна, тобто карантином через COVID-19 та військовою агресією проти України.

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України», де Суд зазначив, що безпідставне поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Такі ж засади випливають і з реалізації норм національного процесуального законодавства, які регламентують порядок поновлення строку на апеляційне оскарження, що узгоджуються з правовими позиціями ЄСПЛ, які сформульовані, зокрема, в рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», де у п. 41 цього рішення Європейський Суд зазначив, що якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду.

Суд визначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави такого поновлення. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть і тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення (принцип res judicata).

Натомість, як слідує з матеріалів провадження, вони не свідчать, що потерпілою ОСОБА_6 , яка була належним чином повідомлена про дату та час судового розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_7 , призначеного на 9:00 год. 23.10.2024, вживались заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй кримінального провадження, не містить таких доказів і апеляційна скарга, також не було надано таких доказів і потерпілою ОСОБА_6 під час апеляційного розгляду.

До того ж, вказані потерпілою ОСОБА_6 обставини, не перешкодили їй подати 11.11.2024 апеляційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 23.10.2024, тобто у період дії воєнного стану.

А тому, такі доводи потерпілої ОСОБА_6 не можуть бути визнані поважними причинами, які б давали підстави для поновлення їй строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року.

Будь-яких інших причин пропуску строку на оскарження ухвали суду потерпілою ОСОБА_6 ні в апеляційній скарзі, ні під час апеляційного розгляду не наводиться.

За таких обставин, колегія суддів, не визнаючи вказані потерпілою ОСОБА_6 причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року поважними, не вбачає підстав для його поновлення.

Пунктом четвертим ч. 3 ст. 399 КПК Українивизначено, що апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на наведене, потерпілій ОСОБА_6 слід відмовити у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року, а апеляційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами - повернути особі, яка її подала, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, як таку, що подана після закінчення строку апеляційного оскарження та за відсутністю підстав для його поновлення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 395, 399 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Відмовити потерпілій ОСОБА_6 упоновленні строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року.

Повернути потерпілій ОСОБА_6 її апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

На ухвалу може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її оголошення.

Судді:

______________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3