ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/1543/25
Провадження № 1?кс/991/1544/25
У Х В А Л А

25 лютого 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_10,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_11,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу голови Громадської організації «НОН?СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в:

20.02.2025 до Вищого антикорупційного суду у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга голови Громадської організації «НОН?СТОП УКРАЇНА» (далі ? ГО «НОН?СТОП УКРАЇНА») ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі ? САП), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ? ЄРДР) відомостей про кримінальні правопорушення після отримання його заяви № 10/02/2025?8 від 10.02.2025.

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 20.02.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_10.

Обґрунтування скарги

Зі змісту скарги слідує, що 10.02.2025 голова ГО «НОН?СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 звернувся до САП із заявою № 10/02/2025?8 про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 1111, ч. 1 ст. 1112, ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 255, ч. 2 ст. 256, ч. 3 ст. 2585, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України, що, на його думку, вчинені групою політиків і бізнесменів, громадянами російської федерації, зокрема ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за попередньою змовою з керівництвом Головного управління розвідки Міністерства оборони України в особі Буданова К.О., посадовими особами Міністерства цифрової трансформації України в особі ОСОБА_6 та представниками правоохоронних органів України.

Втім, усупереч вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відображені в заяві ОСОБА_1 відомості не були внесені до ЄРДР, його не було повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витягу з реєстру.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_1 у скаргах прохав слідчого суддю постановити ухвали відповідно до ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України, якою зобов`язати уповноважених осіб САП виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України.

Позиції учасників справи

Заявник ОСОБА_1 та представник САП, будучи належно повідомлені про дату, час та місце розгляду скарг, у судове засідання не прибули.

Водночас, заявник у своїй скарзі прохав здійснити її розгляд у його відсутність.

Про причини неприбуття представника САП слідчого суддю повідомлено не було.

За наведених обставин та у відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність осіб, які не прибули у судове засідання.

Мотиви суду

Перевіривши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги голови ГО «НОН?СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 слід відмовити з огляду на таке.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь?якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально?протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь?які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь?якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як уже згадувалося, 20.02.2025 голова ГО «НОН?СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи САП, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання його заяви № 10/02/2025?8 від 10.02.2025.

Зі змісту згаданої заяви ОСОБА_1 слідує, що він повідомив САП про те, що група політиків і бізнесменів, громадяни російської федерації, зокрема ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , перебуваючи у злочинній змові з ОСОБА_5 , через засновану ними криптовалютну біржу «WhiteBIT» (50 % належить ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , інші 50% - ОСОБА_5 ), а також за допомогою та сприянням криптообмінників, зокрема «ІНФОРМАЦІЯ_1», власником якого є ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , та інших, представників кримінального світу, створили організовану злочинну групу з розподілом ролей за допомогою якої здійснюють вивід та легалізацію грошових коштів, отриманих злочинним шляхом за межі території України, в тому числі і на територію рф, при цьому ухиляючись від сплати податків на території України, та сплачуючи податки на території рф, тим самим здійснюючи пособництво державі-агресору, колабораційну діяльність та відповідно фінансування, підконтрольних рф, терористичних організацій так званих луганської та донецької народних республік.

Водночас, встановлено, що організована злочинна група працює у злочинній корупційній змові та за прикриттям керівництва Головного управління розвідки Міністерства оборони України в особі ОСОБА_9 , посадових осіб Міністерства цифрової трансформації України в особі ОСОБА_6 та представників правоохоронних органів України.

ОСОБА_5 , будучи співвласником криптовалютної біржі «WhiteBIT», учасником організованої злочинної групи, не бажаючи нести відповідальність за свої злочинні дії, а також з метою ухилення від мобілізації, вступив у злочинну змову з представниками Державної прикордонної служби України та представниками військоматів, які в свою чергу, отримуючи неправомірну вигоду від ОСОБА_5 , шляхом підроблення документів, надали незаконний дозвіл ОСОБА_5 , та учасникам його команди, на виїзд за межі території України під час військового стану.

За наведених обставин ОСОБА_1 прохав САП внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 1111, ч. 1 ст. 1112, ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 255, ч. 2 ст. 256, ч. 3 ст. 2585, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України, та розпочати досудове розслідування.

Дослідивши зміст заяви ОСОБА_1 від 10.02.2025 слідчий суддя констатує, що в ній, як і в скарзі від 20.02.2025, не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Заявник не наводить об`єктивних даних, які б підтверджували зазначені ним відомості, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних (злочинних) дій, надаючи суб`єктивну оцінку правомірності тих чи інших дій, виходячи з власного аналізу та бачення (трактування) норм закону України про кримінальну відповідальність.

Указане позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності / відсутності в діяннях особи складу злочину (злочинів). У той же час здійснення на стадії внесення до ЄРДР відомостей попередньої перевірки викладеної в заяві інформації покликано не допустити перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне ж відкриття кримінального провадження є недопустимим, позаяк призводить до можливого порушення прав конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційовано, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Артіко проти Італії» від 13.05.1980, не гарантується захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що обставини, які викладені у заяві ОСОБА_1 від 10.02.2025, не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування у розумінні ч. 1 ст. 214 КПК України, не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Тому, слідчий суддя не вбачає бездіяльності з боку уповноваженої особи САП, яка б полягала у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви голови ГО «НОН?СТОП УКРАЇНА» від 10.02.2025 № 10/02/2025?8.

Отже, скарга ОСОБА_1 є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги голови ГО «НОН?СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 20.02.2025 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей після отримання заяви про кримінальні правопорушення, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10