Справа № 646/2179/25
№ провадження 1-кс/646/669/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , перевіривши на відповідність нормам кримінального процесуального закону клопотання дізнавача СД ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001036 від 07.06.2018 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 Кримінального кодексу України

У С Т А Н О В И В :

14.03.2025 до суду надійшло клопотання дізнавача СД ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001036 від 07.06.2018 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 Кримінального кодексу України.

За положеннями статті 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 39-1, ч. 1 ст. 214, ч. 1 ст. 298 КПК визначати дізнавача, який здійснюватиме дізнання належить до компетенції керівника органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівника органу досудового розслідування.

Виконання вимог кримінального процесуального закону забезпечуються дотриманням кримінальної процесуальної форми, тобто пов`язане із дотриманням гарантій прав і свобод учасників кримінального провадження щодо будь-яких дій та рішень владних суб`єктів кримінального провадження, зокрема: щодо гарантій оскарження та можливості перевірки законності таких рішень, перевірки безсторонності та об`єктивності владних суб`єктів.

Витяг з ЄРДР не може замінити постанову керівника відповідного органу про призначення (визначення) дізнавача, який здійснюватиме повноваження з досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в конкретному кримінальному провадженні, що узгоджується із правовими висновками Верховного Суду № 281/422/18, провадження № 51-5167км20 від 17.03.2021, № 758/6173/22, провадження № 51-481км24 від 15.05.2024.

Відповідно до п. 1 глави 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298 (далі Положення), до Реєстру вносяться відомості, у тому числі, про прізвище, ім`я, по батькові керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, детектива, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво.

Витяг з ЄРДР - це згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування (п. 2 глави 4 Положення).

За положеннями частини сьомої статті 132 КПК України до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Доданий до клопотання Витяг з ЄРДР сформований станом на 14.03.2025 та містить

відомості про те, що дізнавачем, який здійснює досудове розслідування, є серед інших ОСОБА_5 , процесуальне керівництво здійснюється прокурором ОСОБА_6 .

При цьому, слідчий суддя зазначає, що сам по собі витяг з ЄРДР не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення прокурора або групи прокурорів чи постанову керівника відповідного органу досудового розслідування про призначення слідчого або групи слідчих, які здійснюватимуть повноваження прокурорів чи слідчих у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в кримінальному провадженні.

Така позиція узгоджується з висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним у постанові від 22 лютого 2021 року у справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584 кмо 18).

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про звернення до суду з клопотанням та його погодження неуповноваженими особами.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що особливості та порядок затримання уповноваженою службовою особою особи, яка вчинила кримінальний проступок, визначені статтею 298-2 КПК України.

За положеннями статті 299 КПК України під час досудового розслідування кримінальних проступків як тимчасовий запобіжний захід застосовується затримання особи на підставах та в порядку, визначених цим Кодексом, а також такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання та особиста порука.

При зверненні до суду з цим клопотанням сторона обвинувачення посилається на положення ч. 2 ст. 187, ст. 189 КПК України, відповідно до вимог яких прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Це клопотання може бути подане одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою.

Положення статті 188 КПК України не містять дізнавача у переліку осіб, які уповноважені звернутися до слідчого судді з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу. Такими правами наділені лише прокурор та слідчий за погодженням із прокурором.

Таким чином, дізнавач з прокурором залишили поза увагою, що такий захід забезпечення кримінального провадження як звернення до слідчого судді із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного з метою його приводу можливий лише для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який не може бути застосований під час дізнання, адже під час досудового розслідування кримінальних проступків застосовуються лише такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання, особиста порука та затримання до сімдесяти двох годин - за умов, передбачених пунктами 1-3 частини першої статті 298-2 КПК України, та з дотриманням вимог статті 211 цього Кодексу; затримання до двадцяти чотирьох годин - за умови, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 298-2 КПК України.

Керуючись ст.ст. 39-1, 214, 132, 188 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання дізнавача СД ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001036 від 07.06.2018 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 Кримінального кодексу України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1