Провадження № 1-кп/991/127/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 лютого 2025 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

їх захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна, подані в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000423 від 15.08.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця російської федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 369 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Кути Косівського району Івано-Франківської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває вказане кримінальне провадження, у якому ухвалою від 14.08.2024 призначено судовий розгляд.

До суду від обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_9 надійшли клопотання про скасування арешту, накладеного на кошти, які знаходяться на двох банківських рахунках ОСОБА_6 в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК».

Обґрунтування клопотань

Клопотання мотивовані тим, що слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ухвалою від 05.07.2023 у справі № 991/5743/23 наклав арешт на кошти, які знаходяться на банківських рахунках ОСОБА_6 , відкритих в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», а саме: IBAN НОМЕР_1 , IBAN НОМЕР_2 . Рахунок IBAN НОМЕР_1 відкритий обвинуваченим як фізичною особою-підприємцем та відповідно використовується ним у господарській діяльності, а на рахунок IBAN НОМЕР_2 надходить заробітна плата ОСОБА_6 від ТОВ «ТЕЛСІ-РАДІО».

Однак, зважаючи на те, що вказані рахунки арештовані, ОСОБА_6 позбавлений можливості у повній мірі здійснювати господарську діяльність і отримувати дохід від неї у безготівковій формі, а також заробітну плату від його роботодавця та забезпечувати за рахунок таких коштів свої поточні/побутові потреби.

Тому, з метою недопущення порушення прав обвинуваченого, у тому числі на здійснення підприємницької діяльності та на працю, захист просить суд скасувати такий захід забезпечення.

Позиції учасників судового провадження

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_9 підтримали подані клопотання, просили суд скасувати арешт.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотань, зазначив, що арешт накладено обґрунтовано та в застосуванні такого заходу забезпечення потреба не відпала. Зауважив, що аналогічне клопотання вже було предметом розгляду та суд відмовив у його задоволенні.

Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та їх захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 підтримали позицію захисту ОСОБА_6 , просили суд задовольнити клопотання.

Мотиви та висновки суду

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких зокрема віднесено арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання.

У випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України (ч. 4 ст. 170 КПК України).

У випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна (ч. 5 ст. 170 КПК України).

Частиною 4 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто суд має право скасувати арешт майна лише з двох підстав, а саме у разі доведення існування обставин, які підтверджують, що арешт накладено необґрунтовано або в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, за наявності яких суд може встановити такі підстави, однак логічне тлумачення відповідної норми свідчить, що, перевіряючи наявність першої підстави, суд повинен враховувати обставини, які існували на час накладення арешту, а наявність другої - з огляду на існуючі обставини на час розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Така підстава як необґрунтованість накладеного арешту не передбачає оцінку та перегляд по суті постановленого судового рішення про накладення арешту. Кримінальний процесуальний кодекс України визначає процедуру такого перегляду - виключно в апеляційному порядку. У протилежному випадку це становило би порушення принципу остаточності судового рішення «res judicata».

Обґрунтованість накладеного арешту може бути оцінена виключно з урахуванням обставин та доводів, які з тих чи інших причин не були предметом оцінки під час накладення арешту.

При цьому, відповідно до засади диспозитивності (ч. 3 ст. 26 КПК України), суд виходить тільки із тих обставин, на які посилаються учасники провадження. Саме на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту, покладається обов`язок довести те, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суд встановив, що в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001) на ім`я ОСОБА_6 відкрито зокрема такі рахунки: 1) IBAN НОМЕР_1 ; 2) IBAN НОМЕР_2 .

05.07.2023 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ухвалою у справі № 991/5743/23 в межах кримінального провадження № 0000169 від 07.07.2022 наклав арешт на кошти, які знаходяться у тому числі на означених банківських рахунках ОСОБА_6 , шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування цими грошовими коштами, а також здійснення будь-яких видаткових операцій по рахунках та зобов`язав надати відомості про залишок грошових коштів на рахунках на запит детектива та/або прокурора, що здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Під час вирішення клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 369 КК України, які зокрема передбачають додаткове покарання у виді конфіскації майна. Тому, у разі визнання ОСОБА_6 винуватим у вчиненні означених кримінальних правопорушень, суд може призначити йому покарання у виді конфіскації майна. Водночас слідчий суддя дійшов висновку, що кошти, які знаходяться на банківських рахунках ОСОБА_6 , відкритих зокрема в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», можуть підлягати спеціальній конфіскації в порядку, передбаченому Кримінальним кодексом України. Таким чином слідчий суддя застосував такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та спеціальної конфіскації.

Ухвалою від 23.10.2023 у справі № 991/5743/23 Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду залишила без змін вказану ухвалу слідчого судді від 05.07.2023 у частині накладення арешту на вказані рахунки ОСОБА_6 .

15.08.2023 прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_12 постановою виділив з матеріалів досудового розслідування кримінального провадження № 0000169 від 07.07.2022 в окреме провадження матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 369 КК України (провадження № 0000423 від 15.08.2023).

Зі змісту додатку до постанови від 15.08.2023 (реєстру виділених матеріалів) вбачається, що ухвала у справі № 991/5743/23 виділена з матеріалів досудового розслідування в оригіналі.

Сторона захисту не зазначала про необґрунтованість накладення арешту як підставу для його скасування, тому, з огляду на положення ст. 26 КПК України, суд не надає оцінку наявності чи відсутності такої підстави.

Суть доводів захисту зводиться до того, що потреба в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення відпала, проте суд не погоджується з цим, оскільки наразі підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 369 КК України, трансформувалась в обвинувачення, а тому зберігається ймовірність того, що суд може призначити йому покарання у виді конфіскації майна.

Разом з тим суд бере до уваги, що із 22.11.2022 ОСОБА_6 зареєстрований як фізична особа-підприємець, видами діяльності якого зокрема є діяльність у сфері права; діяльність у сфері бухгалтерського обліку та аудиту; дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; надання інших допоміжних комерційних послуг; надання послуг таксі; надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

Також обвинувачений із 01.03.2024 працевлаштований у ТОВ «ТЕЛСІ-РАДІО», а з 15.08.2024 - у ТДВ «ТЕЛСІ» на посаді інженера-електроніка.

Заробітна плата ОСОБА_6 виплачується на банківський рахунок IBAN НОМЕР_2 , а рахунок IBAN НОМЕР_1 відкритий обвинуваченим як фізичною особою-підприємцем.

Вказані обставини підтверджуються інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми доходів, Реєстру платників єдиного податку, Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, а також копіями податкових декларацій платника єдиного податку, наказів від 14.08.2024 № 2-к, від 14.01.2025 № 1-к та відомостями АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК». Більшість із цих доказів сторона захисту не надавала під час розгляду попереднього клопотання про скасування арешту майна.

У судовому засіданні ОСОБА_6 додатково пояснив, що працює водієм у сервісах Uber, Bolt, як фізична особа-підприємець може надавати юридичні послуги суб`єктам господарювання під час їх договірної роботи, а також посередницькі послуги щодо електрифікації та ремонту електрики. Однак він не може отримувати кошти за виконану роботу в безготівковій формі на рахунок фізичної особи-підприємця, оскільки відповідний рахунок арештований, а відкрити новий він не має можливості. Разом з тим заробітна плата від ТДВ «ТЕЛСІ» та ТОВ «ТЕЛСІ-РАДІО» зараховується на рахунок, який також арештований у межах кримінального провадження, що відповідно позбавляє можливості користуватись належними йому коштами.

Відповідно до інформації про рух коштів по рахунку IBAN НОМЕР_2 , а також платіжних інструкцій, після постановлення ухвали від 05.07.2023 про арешт майна на цей рахунок надходили лише кошти, виплачені ОСОБА_6 як заробітна плата від ТДВ «ТЕЛСІ».

Вирішуючи клопотання про зняття арешту з двох рахунків ОСОБА_6 , суд констатує, що законодавство не передбачає віднесення зарплатних рахунків або рахунків фізичних осіб-підприємців до рахунків зі спеціальним режимом використання, який би унеможливлював арешт коштів, розміщених на них.

Так, відповідно до змісту ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», рахунки зі спеціальним режимом використання - це рахунки підприємств, що займаються виробництвом або постачанням енергії, води, опаленням приміщень тощо.

Водночас згідно з ч. 1, 2 ст. 10 Конвенції про захист заробітної плати, заробітна плата може стати об`єктом арешту або передачі лише у такій формі й у таких межах, які визначено національним законодавством. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Статтею 48 Конституції України передбачено, що кожен громадянин України має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло. Це положення Основного Закону відтворює вимоги ст. 25 Загальної декларації прав людини щодо забезпечення високої якості життя на засадах соціальної справедливості, досягнення гідного життєвого рівня.

За загальним правилом, визначеним ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходу забезпечення кримінального провадження можливе лише тільки коли його потреби виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йшлося у клопотанні сторони обвинувачення.

Зважаючи на викладене, враховуючи, що 1) рахунок IBAN НОМЕР_2 використовується для отримання ОСОБА_6 цільових виплат - заробітної плати, 2) рахунок IBAN НОМЕР_1 використовується ОСОБА_6 під час здійснення господарської діяльності як фізичною особою-підприємцем, 3) з метою недопущення обмеження реалізації обвинуваченим гарантованих Конституцією України прав на підприємницьку діяльність та на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, та на достатній рівень життя, а також з тим, аби 4) накладений арешт не був для нього надмірним тягарем, 5) зважаючи на незначну суму коштів, розміщених на вказаних рахунках, суд вважає за можливе задовольнити клопотання.

Суд переконаний, що скасування арешту із коштів у загальній сумі 28 009,31 грн (10 574,77 грн з яких надійшло як заробітна плата вже після накладення арешту) не завдасть шкоди кримінальному провадженню та з огляду на необхідність ОСОБА_6 працювати і отримувати дохід, відповідатиме принципу дотримання балансу між суспільними та приватними інтересами.

За таких обставин клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна слід задовольнити.

Керуючись ст. 170, 174, 372, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.07.2023 у справі № 991/5743/23 на кошти, які знаходяться на банківських рахунках IBAN НОМЕР_1 , IBAN НОМЕР_2 , відкритих на ім`я ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_3 ) у АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3