печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у кримінальному провадженні №0000210, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.12.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, клопотання захисника ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини на час підготовчого провадження.

В провадженні Печерського районного суду м. Києва на стадії підготовчого провадження перебуває кримінальне провадження № 0000210, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.12.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 подав до суду з клопотання, у якому просив закрити вказане кримінальне провадження у зв`язку із зверненням прокурором із обвинувальним актом до суду поза межами строку досудового розслідування.

2.Короткий виклад клопотання та позицій учасників підготовчого провадження.

Обґрунтовуючи клопотання, захисник вказав, що:

-24.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, в межах кримінального провадження №0000210 від 28.12.2022;

-23.01.2024 відповідною постановою строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 24.02.2024;

-19.02.2024 ухвалою слідчого судді строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні продовжений до 5-ти місяців, тобто до 24.04.2024;

-23.04.2024 ухвалою слідчого судді строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні продовжено до 6-ти місяців, тобто до 24.05.2024;

-15.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України;

-17.05.2024 органом досудового розслідування сторону захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів досудового розслідування. Того ж дня стороні захисту надано доступ до матеріалів;

-29.05.2024 ухвалою слідчого судді скасовано повідомлення про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 , однак, ухвала не набрала законної сили;

-07.06.2024 підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_4 подали до канцелярії Оболонського УП ГУНП у м. Києві заяву про реалізацію свого права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та відмову від подальшого ознайомлення з такими матеріалами;

-25.07.2024 ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді, якою скасовано повідомлення про підозру та повідомлення про зміну підозри;

-25.07.2024 обвинувальний акт вручено підозрюваному ОСОБА_5 та скеровано до суду.

Захисник вказує, що оскільки сторона захисту з 07.06.2024 вважається такою, що реалізувала своє право на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, перебіг строку досудового розслідування відновився цього дня, а останнім днем строку досудового розслідування було 12.06.2024. Таким чином, захисник вважає, що обвинувальний акт складено та направлено до суду поза межами строків досудового розслідування,.

Позиція прокурора ОСОБА_3 викладена у запереченнях на вищевказане клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 .

Доводи, що викладені в цих запереченнях, зводяться до наступного.

24.11.2023 слідчим СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, яку погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 . Повідомлення про підозру вручено слідчим слідчого відділу Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 .

23.01.2024 постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до трьох місяців, тобто до 24.02.2024.

19.02.2024 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва, постановленою у справі № 756/2070/24, строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000210 продовжено до п"яти місяців, тобто до 24.04.2024.

23.04.2024 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва, постановленою у справі № 756/5128/24, строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000210 продовжено до шести місяців, тобто до 24.05.2024.

15.05.2024 слідчим СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 .

17.05.2024 слідчим СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві повідомлено ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_4 про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів кримінального провадження. Тобто строк з 17.05.2024 відповідно до ч. 3 ст.219 КПК України не включаються в строк досудового розслідування. Станом на 17.05.2024 залишилось 7 днів строків досудового розслідування.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 29.05.2024, винесеною у справі № 756/6273/24, задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , та скасовано повідомлення слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві від 24.11.2023 про підозру ОСОБА_5 та повідомлення слідчого СВ Оболонського УП ГУНІ у м. Києві від 15.05.2024 про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, у кримінальному провадженні № 0000210 від 28.12.2022.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 372 КПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається, серед іншого, із резолютивної частини із зазначенням висновків суду, строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Однак, зі змісту резолютивної частини ухвали вбачається лише те, що вона може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п"яти днів з моменту її проголошення.

У той же час, нормами КПК України прямо не визначено, з якого моменту настають юридичні наслідки при постановленні судового рішення за результатами розгляду скарги сторони захисту на повідомлення про підозру, яким хоча і скасована така підозра, однак яке було оскаржено в апеляційному порядку.

Оскільки, відповідно до частини шостої статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.11.2019, винесеній у справі № 629/847/15-к, вважає можливим застосування аналогії у кримінальному провадженні.

Як зазначено у постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.04.2019, винесеній у справі № 370/2316/18, за змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямована на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Норми КПК України не конкретизують порядок виконання кожного судового рішення, яке може бути постановлено слідчим суддею на стадії досудового розслідування. Виключеннями є ухвала про арешт майна, яка відповідно до положень ст. 175 КПК України виконується негайно; ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, подання апеляційної скарги на яку, відповідно до ч. 2 ст. 400 КПК України, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання; ухвала слідчого судді, суду про примусове годування підозрюваного, обвинуваченого, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, подання апеляційної скарги на яку, відповідно до ч. 3 ст. 206-1 КПК України, зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Прокурор зазначив, що з вищевказаного можна зробити висновок, який ґрунтується на правилах формальної логіки, що відсутність в ухвалі слідчого судді вказівки на момент початку виконання судового рішення, в даному випадку момент припинення перебування особи у статусі підозрюваного, з огляду на скасування повідомлення про підозру особі, означає, що перебування особи у статусі підозрюваного має тлумачитися виключно на поліпшення правового статусу особи, тобто тимчасове його припинення до моменту перегляду цього рішення судом апеляційної інстанції.

Протилежне тлумачення свідчило б про те, що висновки судового рішення слідчого судді є формальними та необов"язковмим для виконання, що є неприпустимим з огляду на висновки, викладені у Рішенні Конституційного Суду України від 15.05.2019 №2-р(II)/2019.

Враховуючи, що ухвала слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 29.05.2024, винесена у справі № 756/6273/24, покращувала становище ОСОБА_5 , оскільки внаслідок скасування повідомлення про підозру від 24.11.2023 та повідомлення про зміну повідомлення про підозру від 15.05.2024, ухвала підлягала негайному виконанню та з моменту її постановлення до моменту її перегляду судом апеляційної інстанції ОСОБА_5 перестав перебувати у статусі підозрюваного у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що не ідентичними, однак релевантними у даному випадку є висновки Об"єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладені у постанові від 09.09.2024, винесеній у справі № 759/7254/22, де предметом розгляду суду касаційної інстанції було питання зарахування до строку досудового розслідування періоду з моменту прийняття прокурором нижчого рівня постанови про закриття кримінального провадження, у якому особі було повідомлено про підозру, до моменту скасування такої постанови прокурором вищого рівня. У цій ситуції постанова прокурора про закриття так само була постановлена, однак не набрала законної сили, а в подальшому була скасована у порядку, передбаченому КПК України. Об"єднана палата Касаційного кримінального Суду Верховного Суду дійшла висновку, що скасування постанови про закриття кримінального провадження щодо підозрюваного відновлює перебіг строку досудового розслідування, оскільки в такому випадку кримінальне провадження продовжується з тієї стадії, на якій воно перебувало до прийняття постанови про закриття кримінального провадження. Тобто в період часу з моменту прийняття прокурором постанови про закриття кримінального провадження, у якому особі було повідомлено про підозру, до моменту скасування такої постанови прокурором вищого рівня досудове розслідування не здійснюється. Відповідно цей період не зараховується до строку досудового розслідування.

25.07.2024 ухвалою Колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, постановленою у справі № 756/6273/24, задоволено апеляційну скаргу із змінами та доповненням прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 та скасовано ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 29.05.2024.

Відповідно, застосовуючи у схожих правовідносинах вказані висновки, викладені у постанові від 09.09.2024, винесеній у справі № 759/7254/22, які є обов"язковими для всіх суб?єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права, та враховуються іншими судами в силу вимог ст. 13 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи що досудове розслідування у кримінальному провадженні з 17.05.2024 закінчено, до строку досудового розслідування не підлягає включення період часу з 29.05.2024 (дата скасування повідомлення про підозру та зміни повідомлення про підозру) по 25.07.2024 (дата скасування ухвали слідчого судді про скасування підозри та зміни повідомлення про підозру).

Таким чином, саме з 25.07.2024 ОСОБА_5 знову набув статус підозрюваного в даному кримінальному провадженні.

В той же день захисником ОСОБА_4 та підозрюваним ОСОБА_5 повідомлено, що вони реалізували своє право на ознайомлення з матеріаліалами кримінального провадження, стороною обвинувачення того ж дня складено та вручено обвинувалий акт.

26.07.2024 обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України скеровано до Печерського районного суду міста Києва в межах строку досудового розслідування.

Посилаючись на викладене, прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні подане клопотання про закриття кримінального провадження підтримав. Вказав, що заперечення прокурора з приводу заявленого ним клопотання не спростовують викладені в такому клопотанні доводи, посилання на аналогію закону є безпідставним, а зазначені прокурором постанови Верховного Суду є нерелевантними до спірних правовідносин. Зауважив, що ухвала слідчого судді, якою скасовано повідомлення про підозру та повідомлення про зміну підозри ОСОБА_10 , не набрала законної сили, відповідно не зупиняла перебігу строку досудового розслідування.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав викладену ним в запереченнях позицію, просив відмовити у задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження.

Представник приватного акціонерного товариства «Київводоканал» у підготовче судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про місце, дату та час проведення судового засідання у спосіб, що відповідає вимогам ст. 135 КПК України.

Голова правління - генеральний директор ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» ОСОБА_11 звернувся до суду із листом, в якому зазначив, що постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 13.05.2024, винесеною без відома товариства, ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» визнано потерпілим у кримінальному провадженні, проте вказаною юридичною особою не подавало слідчому, органу досудового розслідування, процесуальному керівнику у кримінальному провадженні №0000210 заяви щодо вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Посилаючись на вказане та положення ст. 55 КПК України, зазначає, що представники ПрАТ «АК «Київводоканал» не можуть взяти участь як представники потерпілої юридичної особи.

З урахуванням наведеного, думки учасників провадження, суд вважав можливим розглянути клопотання адвоката ОСОБА_4 без участі представника вказаного ПрАТ.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 , долучені в їх обґрунтування матеріали, надані прокурором заперечення, суд надходить наступного висновку.

3.Мотиви та оцінка суду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти, серед іншого, рішення про закриття кримінального провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України.

Зокрема, п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження підлягає закриттю, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Згідно з п. 4 ч. 3, п. 2 ч. 4 ст. 219 КПК України з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні нетяжкого злочину.

Відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Згідно з ч. 5 ст. 294 КПК України, строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

З долучених захисником обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_4 документів вбачається, що:

-24.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, в межах кримінального провадження №0000210 від 28.12.2022;

-постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_12 від 23.01.2024 строк досудового розслідування в зазначеному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 24.02.2024;

-ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 19.02.2024, постановленою в справі № 756/2070/24, строк досудового розслідування в зазначеному кримінальному провадженні продовжено до 5-ти місяців, тобто до 24.04.2024;

-ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 23.04.2024, постановленою в справі № 756/5128/24, строк досудового розслідування в зазначеному кримінальному провадженні продовжено до 6-ти місяців, тобто до 24.05.2024;

-15.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України;

-17.05.2024 органом досудового розслідування повідомлено підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника - адвоката ОСОБА_4 про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000210 від 28.12.2022, відкриття матеріалів досудового розслідування, та право ознайомитись з такими матеріалами 17.05.2024 о 12 год. 00 хв. Того ж дня вказане повідомлення про завершення досудового розслідування отримано стороною захисту;

-ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2024, постановленою в справі № 756/6273/24, скасовано вищевказані повідомлення про підозру від 24.11.2024 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 15.05.2024 ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Прокурор Оболонської окружної прокуратури м. Києва оскаржив зазначену ухвалу до суду апеляційної інстанції;

-07.06.2024 підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 подали до канцелярії Оболонського УП ГУНП у м. Києві заяву, в якій вказали, що вони реалізували своє право на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження №0000210 від 28.12.2022 та відмовляються від подальшого ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні;

-ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 25.07.2024 скасовано ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2024, постановлену в справі № 756/6273/24, якою скасовано повідомлення про підозру від 24.11.2024 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 15.05.2024 ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Як зазначено в цій ухвалі, вона є остаточною та оскарженню не підлягає;

-25.07.2024 розглядуваний обвинувальний акт складено, вручено підозрюваному ОСОБА_5 і його захиснику - адвокату ОСОБА_4 . Як вказує прокурор, 26.07.2024 цей обвинувальний акт скеровано до Печерського районного суду м. Києва засобами поштового зв`язку.

Отже, за встановлених судом обставин того, що на ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2024, постановлену в справі № 756/6273/24, якою скасовано вищевказані повідомлення про підозру від 24.11.2024 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 15.05.2024 ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, подано апеляційну скаргу прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва та в подальшому ця ухвала була скасована ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 25.07.2024, постановленою в справі № 756/6273/24, така ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Обґрунтованими є доводи захисника про те, що сама по собі наявність процесу оскарження повідомлення про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри без набрання законної сили процесуальним рішенням про скасування письмового повідомлення про підозру та письмового повідомлення про зміну підозри не є підставою для зупинення строку досудового розслідування.

Як зазначено вище, 07.06.2024 сторона захисту повідомила орган досудового розслідування про реалізацію свого права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження №0000210 від 28.12.2022 та про відмову від подальшого ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, тобто, повідомила про завершення процедури ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Прокурором не заперечувався факт подання цієї заяви 07.06.2024 та отримання такої заяви того ж дня Оболонським УП ГУНП у м. Києві.

Щодо належності способу повідомлення сторони захисту про реалізацію свого права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування слід взяти до уваги наступні висновки Верховного Суду.

Так, ознайомлення з матеріалами досудового розслідування є правом, а не обов`язком сторони захисту, тому нереалізація зазначеного права, за умови належного виконання стороною обвинувачення приписів ст. 290 КПК України, в частині надання доступу до матеріалів досудового розслідування не є підставою для визнання доказів недопустимими, оскільки хоча на орган досудового розслідування й покладено обов`язок надати сторонам майбутнього судового розгляду безперешкодно реалізувати їх можливість ознайомитися з доказами (у разі виявлення ними бажання), однак він не зобов`язаний здійснювати таке ознайомлення в обов`язковому порядку за відсутності ініціативи сторони.

Разом з тим закон не визначає певної форми процесуального документа, яким би підтверджувався факт надання доступу та ознайомлення з матеріалами провадження, а лише встановлює, що цей факт повинен бути підтверджений самим учасником кримінального провадження, якому надано доступ. Такі письмові документи повинні додаватися до матеріалів кримінального провадження як підтвердження того, що кожна із сторін виконала свої обов`язки і не порушила прав учасників кримінального провадження (зокрема, права вимагати відкриття матеріалів провадження та права на ознайомлення з цими матеріалами).

Такі висновки викладено у постановах Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 14.12.2022, винесеній у справі № 754/10882/17, від 15.05.2024, винесеній у справі № 730/973/20

Крім того, у постанові ККС ВС від 15.05.2024, винесеній у справі № 756/542/23, зроблено висновок, що сторона кримінального провадження може відмовитися від ознайомлення з наданими матеріалами, проте така відмова має бути письмово підтверджена, щоб у судовому засіданні суд мав можливість переконатися, що відповідна сторона виконала приписи частин 1 - 3 та 6 ст. 290 КПК щодо надання доступу до матеріалів, а сторона, якій було надано ці докази, добровільно відмовилася від ознайомлення з ними з власної волі. Письмове підтвердження про відмову протилежної сторони від ознайомлення зі згаданими матеріалами є законною підставою для суду допустити відомості, що містяться в них, як докази. Такі висновки зроблено у постанові Верховного Суду від 15.05.2024 у справі № 756/5423/23.

Таким чином, подання підозрюваним ОСОБА_5 та його захисником - адвокатом ОСОБА_4 07.06.2024 до Оболонського УП ГУНП у м. Києві заяви про реалізацію права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження №0000210 від 28.12.2022 та про відмову від подальшого ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні є належним завершенням процедури ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Отже, перебіг строків досудового розслідування поновився 08.06.2024, після реалізації стороною захисту свого права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Так, з огляду на те, що ухвалою слідчого судді від 23.04.2024 строк досудового розслідування продовжено до 24.05.2024, враховуючи положення ч. 3 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку, станом на 17.05.2024 останнім днем строку досудового розслідування було 24.05.2024, тобто залишалися строки досудового розслідування в кількості 7 днів.

Таким чином, у цьому кримінальному провадженні строк ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування тривав з 17.05.2024 по 07.06.2024, оскільки у матеріалах провадження містяться письмова заява сторони захисту про реалізацію нею свого права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, а тому вказаний проміжок часу не включається в строк досудового розслідування. Кінцевою датою строку досудового розслідування, з урахуванням часу ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування, є 14.06.2024.

Вказана позиція щодо врахування дня, в який сторона захисту надала письмові підтвердження про відмову від ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, у строк ознайомлення, відповідає наявній судовій практиці (до прикладу, постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24.10.2022, винесеній у справі № 216/4805/20).

Крім того, відповідно до ч. 1, 2 ст. 532 КПК України вирок або ухвала суду першої інстанції, ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Як зазначалось вище, на ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2024, постановлену в справі № 756/6273/24, подано апеляційну скаргу, за наслідком розгляду якої скасовано зазначену ухвалу слідчого судді.

З огляду на вказані положення, є безпідставними посилання прокурора на набрання законної сили ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2024, постановленої в справі № 756/6273/24, в день її постановлення через відсутність вказівки на дату набрання законної сили в самій ухвалі, так само безпідставними є посилання на необхідність застосування аналогії закону, оскільки вищевказані норми КПК України імперативно встановлюють, що, зокрема, ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України.

Суд звертає увагу, що окремого порядку набрання законної сили ухвали слідчого судді про скасування повідомлення про підозри КПК України не передбачено, а тому слід керуватися вищезазначеними нормами КПК України.

Крім того, наведені у запереченнях прокурора висновки ККС ВС не є релевантними до обставин, які досліджуються під час розгляду заявленого захисником клопотання. Так, в ситуації, про яку йде мова в наведеному прокурором рішенні касаційного суду, досудове розслідування протягом часу з його закриття до скасування відповідної постанови не здійснюється, тоді як в ситуації, що є предметом розгляду, досудове розслідування триває, та особа, якій повідомлено про підозру, продовжує зазнавати процесуальних обмежень.

Суд підкреслює, що строк досудового розслідування - не є простою формальністю. Передбачення процесуальним законом обов`язку прокурора якнайшвидше, але не пізніше визначеного законом процесуального строку після повідомлення особі про підозру звернутись до суду з обвинувальним актом або закрити кримінальне провадження - є гарантією фундаментального права людини на розгляд її справи упродовж розумного строку, закріпленого в п. 1 ст. 6 Конвенції, передбаченого ст.7, ч. 1 ст. 21 КПК України, що підтверджується усталеною практикою ЄСПЛ.

Тому суд переконаний, що застосування передбачених законом наслідків пропуску такого строку як строк досудового розслідування не є зайвим формалізмом або «правовим пуризмом», оскільки строки досудового розслідування є граничними, та положення ч. 5 ст. 294 КПК України виключає можливість суду поновити строк досудового розслідування, що завершився.

Встановлені законом часові обмеження здійснення досудового розслідування виступають проявом гарантії фундаментального права особи на розгляд її справи упродовж розумного строку, яке закріплене п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд зауважує, що перевірка доводів сторін кримінального провадження та посилання суду на процесуальні документи, які є необхідними для вирішення питання щодо наявності чи відсутності підстав для закриття кримінального провадження №0000192 від 27.05.2020 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, проведена в повній мірі, оскільки стороною захисту надано необхідні копії процесуальних документів із матеріалів досудового розслідування даного кримінального провадження. Такий підхід узгоджується із позицією, яка викладена у постанові Верховного Суду від 23.02.2022 у справі № 935/154/20.

4.Висновки суду.

З врахуванням того, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , не відноситься до категорії тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи і строк досудового розслідування, передбачений ст. 219 КПК закінчився, враховуючи, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні скеровано до суду поза межами строку досудового розслідування, надходжу висновку про наявність підстав для задоволення означеного клопотання сторони захисту та закриття даного кримінального провадження.

Враховуючи положення ст. 126 КПК України, суд вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу процесуальних витрат на стадії досудового розслідування, а саме віднести процесуальні витрати на рахунок держави.

Цивільний позов не заявлявся, речові докази відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 291, 314, 369 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження - задовольнити.

Кримінальне провадження №0000210, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.12.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, - закрити на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування, визначеного ст. 219 КПК України, після повідомлення особі про підозру.

Процесуальні витрати на залучення експертів на стадії досудового розслідування у сумах 35 847 грн, 1514,56 грн, 5018,58 грн, 13 631 грн - віднести на рахунок держави.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1