справа №174/787/24
провадження №1-кп/176/88/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Жовті Води кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 червня 2024 року за №0000118,

з участю учасників судового провадження: прокурора Вільногірського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_4 , обвинуваченої ОСОБА_3 , захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

13 січня 2025 року до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт з додатками та з угодою про визнання винуватості у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 червня 2024 року за №0000118.

В підготовчому судовому засіданні сторонни кримінального провадження, кожний окремо, відмовилися від затвердження угоди про визнання винуватості.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст угоди про визнання винуватості, приходить до висновку про відмову у затвердженні угоди з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про затвердження угоди або відмову в затвердженні угоди з поверненням кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. ст. 468 - 475 цього Кодексу.

З огляду на те, що сторони кримінального провадження, як прокурор, так і сторона захисту, відмовилися від затвердження угоди про визнання винуватості, то така угода не підлягає затвердженню.

Під час підготовчого судового засідання прокурор звернувся до суду з клопотанням про закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України. Зазначив, 09.08.2024 року набрав чинності Закон України, яким крадіжки на суму, що не перевищують 3028 грн., віднесено до дрібних крадіжок, за які передбачено адміністративну, а не кримінальну відповідальність. ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні крадіжки, сама якої становить 447 грн. Таким чином, діяння, вчинене ОСОБА_3 , на даний час не є кримінально каранним.

Захисник та обвинувачена пітримали клопотання прокурора про закриття кримінального провадження.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали судового провадження, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закон України № 3886-IX Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів. Законом змінено поняття «вартості вкраденого майна» для визначення кримінальної караності крадіжки, як ознаки складу злочину, передбаченого ст. 185 КК України, що призвело до часткової декриміналізації умисних діянь, які виражені в умисному викраденні чужого майна. До набрання чинності вказаним Законом, кримінально караною вважалася крадіжка, виходячи з розміру понад 0,2 неоподатковуваного мінімуму, який за нормами адміністративного та кримінального законодавства для кваліфікації злочинів чи правопорушень, встановлювався з суми неоподатковуваного мінімуму на рівні податкової соціальної пільги.

Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПКУ для відповідного року.

Так, підпунктом 169.1.1 статті 169 визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року. У 2024 році податкова пільга становить 1514 гривень.

Мінімальна сума вартості викраденого майна, як ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, що інкримінується ОСОБА_3 , повинна становити не менше 3028 гривень. Як зазначалось вище, згідно з обвинувальним актом останній ставиться за провину вчинення крадіжки на суму 447 грн.

Загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності.

Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині першій статті 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 КК України Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Передбачені частиною першою статті 5 КК України підстави для закриття кримінальної справи не пов`язані із встановленням фактичних обставин справи, що свідчать про відсутність в діянні особи складу злочину, а пов`язані зі змінами законодавства про кримінальну відповідальність (постанова ВС від 09.09.2019 року в справі № 591/6379/16-ц).

Крім того, згідно п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

За таких обставин суд вважає, що оскільки Законом №3886-ІХ підвищилась межа, з якої настає кримінальна відповідальність за крадіжку, то вказані обставини є у даному випадку підставою для закриття кримінального провадження за п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Долю речових доказів у даному кримінальному провадженні слід вирішити відповідно до ст.100 КПК України. Ухвалу слідчого судді про накладення арешту на майно слід скасувати.

Керуючись п.41 ч. 1 ст. 284, ст.ст.314, 369, 370, 371, 372, 474 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У затвердженні угоди про визнання винуватості від 24.06.2024 року, яка укладена між прокурором Вільногірського відділу Жовтоводьскої окружної прокуратури ОСОБА_4 та підозрюваною ОСОБА_3 , в присутності захисника ОСОБА_5 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - відмовити.

Клопотання прокурора про закриття кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 червня 2024 року за №0000118, закрити у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, на підставі п.4 -1 ч.1 ст.284 КПК України.

Речові докази у кримінальному провадженні повернути потерпілому ТОВ «Вигідна покупка».

Ухвалу слідчого судді Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 14.06.2024 року про накладення арешту на майно скасувати.

Ухвала суду може бути оскарженоа в частині закриття кримінального провадження. В іншій частині ухвала суду апеляційному оскарженню на підлягає.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Строк оскарження ухвали 7 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя