Справа № 724/2959/24
Провадження № 1-кп/724/108/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 грудня 2024 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
секретаря судового засідання: ОСОБА_2
прокурора Дністровської окружної прокуратури: ОСОБА_3
обвинуваченого: ОСОБА_5
26 листопада 2024 року до Хотинського районного суду Чернівецької області надійшов для розгляду обвинувальний акт по кримінальному провадженню щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без права внесення застави, на строк до 07 грудня 2024 року.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду та об`єднання кримінальних проваджень,клопотань на цій стадії не має.
Потерпіла ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні не заперечувала щодо призначення справи до судового розгляду та об`єднання кримінальних проваджень,клопотань на цій стадії не має, цивільний позов заявляти не бажає.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до таких висновків.
Кримінальне провадження підсудне Хотинському районному суду Чернівецької області.
Клопотань про закриття провадження з підстав, передбачених п. 4-8 ч.1, ч.2 ст. 284 КПК України, сторонами не заявлено.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст.291 КПК України,при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
Учасники судового провадження не заперечують проти можливості призначення судового розгляду.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку щодо необхідності призначення судового розгляду.
Так, згідно зі ст.334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами передбаченими ст.217 КПК України. У разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
З метою повного та всебічного розгляду кримінальних проваджень, а також думки сторін, які клопотали про об`єднання кримінальних проваджень, суд вважає, що кримінальні провадження необхідно об`єднати в одне судове провадження.
Також під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки наявні ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Просить суд продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на необґрунтованість ризиків, заявлених прокурором, просив обрати відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді домашного арешту.
Потерпіла ОСОБА_6 підтримали клопотання прокурора та просили його задовольнити.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення обвинуваченого, думку захисника, потерпілої, дослідивши матеріали додані до клопотання, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 09.09.2024 року ухвалою слідчого судді Хотинського районного суду Чернівецької області відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 05.11.2024 року без визначення розміру застави, який в подальшому, ухвалою слідчого судді Хотинського районного суду Чернівецької області від 30.10.2024 року продовжено до 07.12.2024 року.
Відповідно до вимог ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
При вирішенні питання щодо доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд виходить з наступного.
Згідно вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу, зокрема, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать, зокрема, про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Оцінюючи вірогідність існування наведених прокурором у клопотанні ризиків, суд виходить із положень ст.178 КПК України та усталеної практики Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, маральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального провадження (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань.
Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 184 КПК України, під час розгляду даного клопотання судом встановлено наявність передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків.
Ризик переховування від суду обгрунтовується тим, що ОСОБА_5 за місцем проживання характеризується негативно, як особа яка зловживає алкогольними напоями, не одружений, на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, на даний час не працевлаштований, проживає один, і вказане свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків як стримуючих факторів для забезпечення належної поведінки обвинуваченого. Крім цього, ОСОБА_5 є раніше судимою особою, відбував покарання у місцях позбавлення волі, а тому може підтримувати зв`язки із раніше судимими особами із інших населених пунктів, де може тимчасово переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Також, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого в стані алкогольного сп`яніння, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та знаючи про покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі шляхом зміни місця проживання.
Окрім цього, у відношенні ОСОБА_5 Хотинським районним судом встановлювався адміністративний нагляд, під час якого він неодноразово ігнорував встановленні судом обмеження, в нічний час був відсутній за місцем проживання і, як наслідок, розшукувався працівниками поліції та притягувався до адміністративної відповідальності за порушення правил адміністративного нагляду, що беззаперечно свідчить про ігнорування обвинуваченим вимог законів України та схильності до залишення місця проживання.
Ризик незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні обгрунтовується тим, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та володіючи достатньою інформацією про свідка ОСОБА_7 , який є йому родичем та з яким він проживає за однією адресою і який був очевидцем кримінального правопорушення в якому обвинувачується ОСОБА_5 , тому останній може впливати на свідка шляхом залякування, погроз або іншим чином змусити змінити показання відносно обвинуваченого під час судового розгляду.
При оцінці вказаних ризиків, суд приходить до висновку, що з огляду на обставини, характер вчиненого та поведінку обвинуваченого, заявлені ризики не змінилися і не зменшилися.
Відповідно до вимог КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками можливого вчинення обвинуваченим відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення обвинуваченим таких спроб.
Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
На підставі викладеного, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, наслідок спричинений даним злочином загибель людини, з метою забезпечення даного кримінального провадження є доцільним продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки враховуючи вищевикладене, застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого не зможе запобігти ризикам передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, на який наполягав захисник обвинуваченого, в судовому засіданні не встановлено та стороною захисту не надано.
Таким чином, у зв`язку з необхідністю уникнення ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та враховуючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 на 60 днів.
Відповідно до вимог ч. 4 п. 1 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 цього Кодексу, вважає за необхідне не визначити розмір застави, оскільки особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись ст.ст.314-316, 334 КПК України, суд,
У Х В А Л И В:
Призначити об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 296, ч.1 ст.122, ч.2 ст.121 КК України до відкритого судового розгляду в залі судових засідань Хотинського районного суду Чернівецької області на 16 грудня 2024 року о 11:30 год.
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 02 лютого 2025 року включно, без права внесення застави.
У задоволенні клопотань захисника обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому на домашній арешт - відмовити.
Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Хотинський районний суд Чернівецької області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1