Справа № 357/2916/25
У Х В А Л А

21.04.2025 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква в залі суду питання про виправлення описки допущеної у вироці Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.03.2026 по матеріалам кримінального провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000439 від 15.02.2025 за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -

У С Т А Н О В И В :

19.03.2025 вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України і призначити йому покарання у виді штрафу в дохід держави в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.

Судом встановлено, що при постановленні вироку невірно зазначена, а саме в резулятивній частині, сума штрафу а саме 17 000 (вісім тисяч п`ятсот) гривень, замість правильного 17 000 ( сімнадцять тисяч) гривень, що потребує виправленню.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні.

Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідність до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що допущена описка підлягає виправленню.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власної ініціативи або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) помилка в ухвалі, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суддя, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. 379 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку, допущеної у вироці Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.03.2025 по матеріалам кримінального провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000439 від 15.02.2025 за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, зазначивши, що всьому тексту вироку « ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України і призначити йому покарання у виді штрафу в дохід держави в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 ( сімнадцять тисяч) гривень. »

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_4