Справа № 362/3502/24
Провадження № 1-і/362/2/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2024 року м. Васильків

Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , в кримінальному провадженні № 0000999 від 17.11.2023 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Розгляд вищевказаного кримінального провадження здійснюється Васильківським міськрайонним судом Київської області під головуванням судді ОСОБА_8

29.10.2024 від прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області надійшло клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не відпали і не змінилися.

Згідно даних, які наявні в Васильківському міськрайонному суді Київської області, головуючий суддя по справі ОСОБА_8 з 28.10.2024 і на даний час перебуває на лікарняному, строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується 01.11.2024.

Враховуючи вищевикладене, те, що головуючий суддя по справі ОСОБА_8 перебуває на лікарняному, а строк тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою закінчується, вирішення питання щодо продовження йому строку тримання під вартою здійснюється суддею Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , в порядку ч. 3 ст. 35 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечив проти задоволення заявленого клопотання, просив змінити йому запобіжний захід на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 , просила у задоволенні клопотання прокурора відмовити, задовольнити клопотання її підзахисного та змінити тому запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки клопотання прокурора необґрунтоване: ОСОБА_6 має на утриманні двох неповнолітніх дітей, працює, позитивно характеризується. У випадку продовження судом запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просила зменшити розмір застави, оскільки попередньо визначений розмір є надмірним тягарем для її підзахисного.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 60 діб.

Відповідно до положень ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою суд враховує зокрема обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Таким чином, суд вирішує питання щодо запобіжного заходу в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ст. 178 КПК України, судом при вирішенні клопотання враховуються, дані про особу обвинуваченого, його репутація, відомості щодо наявності у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків за місцем мешкання, вік та стан його здоров`я, відсутність відомостей про наявність постійного місця роботи та джерел доходу, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Взяття під варту, відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має задовольняти вимогу пропорційності, що викладено у рішенні ЄСПЛ від 18.03.2008 р. у справі «Ладент проти Польщі» (Ladent v. Poland), а тому тримання обвинуваченого під вартою є необхідним для забезпечення їх присутності в суді, та інші, менш суворі заходи, не є достатніми для досягнення цієї цілі.

Так, відносно ОСОБА_6 ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2024 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строки якого неодноразово продовжувались, востаннє ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03.09.2024.

Під час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом було встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого виправдано наявністю конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011), а альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується 01.11.2024, однак потерпілий та свідки у цьому кримінальному провадженніне допитані, тобто ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлений судом при обранні запобіжного заходу знаходячись на волі, може незаконно впливати на потерпілих, свідків не відпали та не змінилися. ОСОБА_6 раніше вже неодноразово притягався до кримінальної відповідальності. При цьому, відносно ОСОБА_6 вже обирався запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло в період часу з 21:00 години до 07:00 години, умови якого він порушував, тому є ризик того, що, перебуваючи на волі, ОСОБА_6 буде мати реальну можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_6 , суд враховує та оцінює особу ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні, відповідно до ст. 12 КК України, тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, працює будівельником в ЖК «Столичний», одружений, має новонароджену дитину, а також дитину від першого шлюбу, яка перебуває на його утриманні, учасник бойових дій, приймає участь в волонтерській діяльності, за місцем проживання характеризується позитивно, однак у суду є обґрунтовані підстави вважати, що ризики, передбачені п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені судом при обранні йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжити злочинну діяльність та незаконно впливати на потерпілого, свідків не відпали та не змінилися.

Таким чином, з врахуванням даних про особу обвинуваченого, суд, не вирішуючи такі питання як обґрунтованість обвинувачення чи вагомість доказів, приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_6 одного із більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, передбачених статтею 177 КПК України, та виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, а тому клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який цілодобовий домашній арешт не підлягають до задоволення.

За таких обставин клопотання прокурора є обґрунтованим, а тому відносно обвинуваченого ОСОБА_6 необхідно продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою, що не суперечитиме вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194-197, 201, 331, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 30 днів -до 27 листопада 2024 року включно.

Визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560 грн.

У випадку внесення застави та з моменту звільнення ОСОБА_6 з-під варти внаслідок внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до Васильківського міськрайонного суду Київської області;

- не відлучатися з м. Василькова Київської області без дозволу суду;

- повідомляти Васильківський міськрайонний суд Київської області про зміну свого місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1