Ухвала

Іменем України

13 вересня 2024 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське об`єднані обвинувальні акти у кримінальному провадженні № 0000043 та № 0000523 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м.Дніпропетровську, раніше не судимого

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1,2,3,4 ст.190 КК України,

встановив:

У судовому засіданні перед оголошенням перерви прокурор ОСОБА_3 заявив письмове клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування та на даний час не змінилися.

Обвинувачений у судовому засіданні вважав за можливе судовий розгляд проводити у відсутність свого захисника, надав відповідну письмову заяву і заперечував щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, просив застосувати домашній арешт.

Вислухавши думку учасників засідання, обсудивши клопотання прокурора і обвинуваченого, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6)репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

ЄСПЛ у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків і неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

На даний час, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, суд вважає реальною наявність зазначених прокурором у клопотанні ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які не зменшилися та є достатніми для продовження ОСОБА_4 дії найсуворішого запобіжного заходу ще на 60 днів.

Ці ризики, у сукупності з відомостями щодо особи ОСОБА_4 , який обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на переконання суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.

З огляду на викладене та з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_4 під вартою, беручи до уваги наявність вказаних ризиків і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З вказаних підстав клопотання обвинуваченого про обрання альтернативного запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 331, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11 листопада 2024 року.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1