н/п 1-кс/766/9056/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання в.о. заступника начальника СВ Відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000670 від 20.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

встановила:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке є власністю підозрюваної ОСОБА_6 , а саме: квартиру двокімнатну, загальною площею (кв.м.): 52,3, житлова площа (кв.м.): 33,1, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , свідоцтво про право на спадщину 2227, видане 10.07.2024, оціночна вартість якої складає 1882823,52 гривні із забороною володіння, користування та розпорядження, а також забороною будь-яким уповноваженим особам на внесення інформації про право власності, інші речові права, іпотеки, обтяження по вищевказаному нерухомому майну.

Обґрунтування клопотання:

У провадженні СВ ВП №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0000670 від 20.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Наказу Управління освіти Херсонської міської ради від 29.05.2020 № 349-К ОСОБА_6 призначено на посаду директора Херсонського навчально-виховного комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 15 Херсонської міської ради (адреса: АДРЕСА_2 , номер в ЄДЕБО 143627).

Згідно з умовами трудового контракту, укладеного 29.05.2020 між Управлінням освіти Херсонської міської ради та ОСОБА_6 , до компетенції керівника закладу входить: прийняття рішень щодо діяльності закладу в межах повноважень, визначених законодавством та строковим трудовим договором, зокрема розпорядження в установленому порядку майном закладу та його коштами; видання відповідно до своєї компетенції наказів і контроль за їх виконанням; організація фінансово-господарської діяльності закладу в межах затвердженого кошторису; організація документообігу, бухгалтерського обліку та звітності згідно з вимогами законодавства.

Крім того, відповідно до посадової інструкції директора Херсонського навчально-виховного комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 15 Херсонської міської ради ОСОБА_6 здійснює заходи щодо раціонального, ефективного і цільового використання коштів бюджету, оприлюднення на вебсайті кошторису і фінансового звіту про надходження та використання всіх отриманих коштів. Також директор несе відповідальність за фінансово-господарську діяльність закладу загальної середньої освіти.

Таким чином, ОСОБА_6 , займаючи посаду директора Херсонського навчально-виховного комплексу «Дошкільний навчальний заклад загальноосвітня школа ?-? ступенів № 15» Херсонської міської ради, виконувала організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, та згідно з приміткою 1 ст. 364, ч. 3 ст. 18 КК України є службовою особою, відповідно до ст. ст. 3, 22 Закону України «Про запобігання корупції» особою, прирівняною до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, якій заборонено використовувати свої службові повноваження та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, зокрема використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах, а також відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язана діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Водночас пунктом 13 ч. 1 ст. 2 Бюджетного Кодексу України передбачено, що видатки бюджету кошти, спрямовані на виконання бюджетних програм, передбачених відповідним бюджетом.

ОСОБА_6 достеменно було відомо про факт захоплення 01.03.2024 м. Херсона збройними силами РФ, а також те, що на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку.

Водночас ОСОБА_6 , діючи з використанням службового становища на прийняття відповідних рішень, з метою безпідставного обернення коштів місцевого бюджету на користь інших осіб, здійснила їх розтрату.

З цією метою, але не пізніше 11.07.2022 (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_6 , зловживаючи своїм службовим становищем особи, уповноваженої на видання наказів про преміювання, в порушення вимог пунктів 1, 2, 3, 5 Положення про преміювання працівників, затвердженого як Додаток № 3 до Колективного договору між адміністрацією та трудовим колективом « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 15 Херсонської міської ради на 2020-2025 роки, якими визначено вид, розмір та підстави для преміювання, перебуваючи у м. Херсоні (більш точне місце досудовим розслідування не встановлено), усвідомлюючи відсутність законних на те підстав у зв`язку із зупиненням роботи керованого закладу через окупацію міста, видала наказ № 79-К «Про преміювання працівників», відповідно до якого премійовано 23 працівників.

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи від 24.09.2024 № 24-4165 встановлено безпідставне нарахування премії працівникам «Дошкільний навчальний заклад загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» № 15 Херсонської міської ради з нарахуванням на фонд оплати праці в загальній сумі 516 060 грн за період з 01.07.2022 по 31.08.2022.

Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_6 вчинено розтрату коштів місцевого бюджету, чим завдано майнову шкоду Херсонській міській територіальній громаді на вказану суму.

22.10.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру.

Представником потерпілого ОСОБА_7 пред`явлено цивільний позов до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на суму у розмірі 516 060 (п`ятсот шістнадцять тисяч шістдесят гривень) грн. та подано заяву про вжиття заходів щодо забезпечення цивільного позову в кримінальному провадженні, а саме: накласти арешт на майно ОСОБА_6 , співмірну розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням Херсонській міській територіальній громаді в особі Херсонської міської ради.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , має речові права на наступне нерухоме майно:

1. квартира двокімнатна, загальна площа (кв.м.): 52,3, житлова площа (кв.м.): 33,1, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , свідоцтво про право на спадщину 2227, видане 10.07.2024, згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість складає 1882823,52 гривні;

2. квартира двокімнатна, загальна площа (кв.м.): 51,1, житлова площа (кв.м.): 28,3, реєстраційний номер майна 30491680, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , договір купівлі-продажу ВМТ 719976 від 22.05.2010, згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість складає 730243,77 гривні;

3. 2/3 частини квартири чотирикімнатної, загальна площа (кв.м.): 83,3, житлова площа (кв.м.): 61,6, реєстраційний номер майна 25700403, розташована за адресою: АДРЕСА_4 , свідоцтво про право на спадщину 1-537, згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість 2/3 частини складає 730243,77 гривні;

Згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість квартири двокімнатної, загальна площа (кв.м.): 52,3, житлова площа (кв.м.): 33,1, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , складає 1882823,52 гривні, згідно розрахунку за формулою сума збитку від цієї суми складає її 27,4 частину (27,4/100).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до п. п. 6, 7 Постанови Пленуму ВСУ № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, особам які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При цьому, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» територія Херсонської міської територіальної громади, включена до переліку територіальних громад, на яких ведуться (велися) бойові дії.

Щодня в м. Херсоні зазнають руйнації будинки та квартири громадян внаслідок обстрілів збройними формуваннями держави-агресора.

Таким чином, накладення арешту на квартиру АДРЕСА_5 , розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , є недоцільним, оскільки в разі її знищення внаслідок обстрілів збройними формуваннями держави-агресора не буде забезпечено належний захист матеріально-правових інтересів потерпілої сторони цивільного позивача Херсонської міської ради.

На підставі викладеного, враховуючи те, що арешт нерухомого майна підозрюваного ОСОБА_6 має суттєве значення для забезпечення в подальшому цивільного позову, те, що незастосування заборони на розпорядження нерухомим майном може призвести до їх відчуження на користь третіх осіб, у зв`язку з чим забезпечення відшкодування шкоди, завданої вчиненням злочину, буде неможливим, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Доводи сторін кримінального провадження.

Слідчий у судовому засіданні підтримала заявлене клопотання, просила його задовольнити за підставами, зазначеними у клопотанні.

Прокурор у судовому засіданні підтримала заявлене клопотання, просила його задовольнити за підставами, зазначеними у клопотанні.

Захисник підозрюваної у судовому засіданні заперечила проти заявленого клопотання, вважає його необґрунтованим. Пояснила, що вартість майна має бути співмірним із завданою кримінальним правопорушенням шкодою, її підзахисна має у власності декілька квартир, дві з яких знаходяться у м. Херсоні, вартість вказаного житла визначена та органу досудового розслідування відома. Слідством встановлено, що кримінальним правопорушення спричинено шкоду місцевому бюджету на суму 516 060,00 грн. Але замість обрати житло, належне ОСОБА_6 , яке повністю покриває зазначений розмір шкоди, що перебуває у м. Херсоні, слідчий обирає найдорожче по вартості квартиру у Черкаській області, вартість якої складає 1882823,52 грн. Крім того, прокурором не зазначено з яких підстав слідчим суддею має бути заборонено і право користування житлом у разі накладення на нього арешту, чому таке право підозрюваної на користування своїм житлом має бути обмежено. Просила відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала позицію свого захисника, пояснила, що наразі фактично проживає у місті Катеринополі Черкаської області, дійсно має дві квартири у АДРЕСА_7 , які не пошкоджені, цілі. Повністю згодна із доводами адвоката, просила відмовити у задоволенні клопотання.

Мотивація суду:

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що повинен врахувати слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом ВП №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000670 від 20.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Обставини правопорушенні детально викладені у клопотанні.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

До матеріалів клопотання долучено копію позовної заяви про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, відповідачем у якому виступає ОСОБА_6 . Ціну позову визначено у розмірі 516 060,00 грн.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, наявну в матеріалах клопотання, ОСОБА_6 належить на праві власності:

- 2/3 частини квартири чотирикімнатної, загальна площа (кв.м.): 83,3, житлова площа (кв.м.): 61,6, реєстраційний номер майна 25700403, розташована за адресою: АДРЕСА_4 , свідоцтво про право на спадщину 1-537, згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість майна складає 806634,38 гривні;

- квартира двокімнатна, загальна площа (кв.м.): 51,1, житлова площа (кв.м.): 28,3, реєстраційний номер майна 30491680, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , договір купівлі-продажу ВМТ 719976 від 22.05.2010, згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість майна складає 730243,77 гривні;

- квартира двокімнатна, загальна площа (кв.м.): 52,3, житлова площа (кв.м.): 33,1, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , свідоцтво про право на спадщину 2227, видане 10.07.2024, згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості оціночна вартість складає 1882823,52 гривні.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен, серед іншого, врахувати розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Наявність арешту на нерухоме майно позбавляє права його власника розпорядитися вказаним майном (продати, подарувати тощо), однак не забороняє володіти та користуватися ним, у разі якщо це майно залишено у користуванні власника за ухвалою слідчого судді, суду. і це не зашкодить інтересам досудового розслідування.

У клопотанні не обґрунтовано вимоги щодо позбавлення права користування квартирою, не зміг пояснити необхідність такого обмеження і прокурор у судовому засіданні.

Крім того, частиною 8 ст. 170 КПК України визначено, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Тобто, заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких цивільний позивач звертається до суду, та майнових наслідків заборони цивільному відповідачу здійснювати певні дії.

Цивільний позов у кримінальному провадженні заявлено на суму 516060,00 грн.

ОСОБА_6 має у власності три об`єкти нерухомого майна (житла), які згідно експертних висновків мають оціночну вартість

- 806 634, 38 гривні (за адресою: АДРЕСА_4 );

- 730 243, 77 гривні ( АДРЕСА_3 );

- 1 882 823, АДРЕСА_8 ).

Отже, вартість деяких з об`єктів нерухомого майна перевищує розмір шкоди, заявленої у позовній заяві до ОСОБА_6 , приблизно на 0,5 розміру шкоди. Натомість, слідчий просить накласти арешт саме на нерухоме майно підозрюваної, вартість якого перевищує розмір шкоди більше ніж в 3 рази.

Таким чином, слідчим у клопотанні не обґрунтовано накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_6 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Необхідність накладення решту майна на більш вартісну квартиру, що знаходиться за межами міста Херсона, слідчий з прокурором обґрунтували підвищеним ризиком знищення квартири, що знаходиться у м. Херсоні, пов`язаного з постійними обстрілами військовими рф. Але на сьогодні жодним нормативним актом чи іншим документом не визначено такого ризику для нерухомого майна у м. Херсоні, і слідчому з прокурором не надано повноважень на визначення такого ризику. До того ж КПК України не передбачає визначення ризику втрати нерухомого майна під час накладення арешту.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вид майна, співрозмірність його вартості розміру заявленим позовним вимогам, кількість майна, на яке може бути накладено арешт у вказаному кримінальному проваджені, слідчий суддя приходить до висновку про те, що накладення арешту на нерухоме майно у вигляді двокімнатної квартири АДРЕСА_9 є завеликим та неспіврозмірним завданій шкоді заходом забезпечення позову.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

За викладених обставин слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

постановила:

Відмовити в.о. заступника начальника СВ Відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000670 від 20.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а саме: квартиру двокімнатну, загальна площа 52,3 кв.м, житлова площа 33,1 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 20, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1