Справа № 461/5937/24
Провадження № 1-кс/461/5769/24
УХВАЛА

Іменем України

24.09.2024 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 10.09.2024 у справі за №461/5937/24 (провадження №1-кс/461/5314/24), у межах кримінального провадження №0000441 від 09.04.2024, в частині арешту майна ОСОБА_4 , яке було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме арешт грошових коштів в сумі 6000 євро, 5200 доларів, мобільних телефонів марки "Iphone 15 Pro Max" IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 з сім карткою № НОМЕР_3 та "Iphone 10" IMEI 1: НОМЕР_4 та планшету марки "Ipad".

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 10.09.2024 накладено арешт на майно ОСОБА_4 , яке було вилучено в ході проведення обшуку за адресою його проживання: АДРЕСА_1 . Заявник стверджує, що грошові кошти, вилучені у ОСОБА_5 , є його особистими заощадженнями, та були отримані останній від продажу транспортного засобу марки «Mercedes-Benz E320CDI», д.н.з. НОМЕР_5 . Також, заявник зазначив, що ОСОБА_6 не причетний до вчинення даного кримінального правопорушення, перебуває в статусі свідка, про підозру йому не повідомлялося. Заявник стверджує, що існуючий арешт порушує право ОСОБА_5 мирно володіти своїм майном, відтак, просить клопотання задоволити.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак подав клопотання про розгляд справи без його участі, клопотання підтримує, просить таке задоволити в повному обсязі.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, однак про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ст.107 КПК України фіксування судового процесу не здійснювалося у зв`язку з неявкою всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання необхідно задоволити, з наступних підстав.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про чає та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірності обмеження права власності; невідповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК України; розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000441 від 09.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 2, 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що 29.08.2024 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 2, 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 28.08.2024 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , у результаті якого виявлено та вилучено: 6000 євро; 5200 доларів; 2 мобільні телефони марки "Iphone 15 Pro Max" IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 з сім карткою № НОМЕР_3 ; та "Iphone 10" IMEI 1: НОМЕР_4 ; 1 планшет марки "Ipad".

Ухвалою слідчого судді від 10.09.2024 у справі за №461/5937/24 (провадження №1-кс/461/5314/24) накладеного арешт на зазначені вище речі та предмети.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Слідчим суддею встановлено, що 02.05.2024 ОСОБА_4 відчужив ОСОБА_15 транспортний засіб марки «Mercedes-Benz E320CDI», д.н.з. НОМЕР_5 , за ціною 350000 грн., що підтверджується договором купівлі продажу транспортного засобу №4651/2024/4530615 від 02.05.2024.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що подальший арешт грошових коштів, мобільних телефонів та планшету, які належать на праві власності ОСОБА_4 , який не є підозрюваним чи обвинуваченим у даному кримінальному провадженні, є неспіврозмірним завданням кримінального провадження, оскільки порушує право власника на мирне володіння та розпорядження своїм майном, а відтак вважає клопотання ОСОБА_3 обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задоволити.

Частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 10.09.2024 у справі за №461/5937/24 (провадження №1-кс/461/5314/24), у межах кримінального провадження №0000441 від 09.04.2024, в частині арешту майна ОСОБА_4 , яке було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме арешт грошових коштів в сумі 6000 євро, 5200 доларів, мобільних телефонів марки "Iphone 15 Pro Max" IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 з сім карткою № НОМЕР_3 та "Iphone 10" IMEI 1: НОМЕР_4 та планшету марки "Ipad".

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1