печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого-криміналіста Другого слідчого відділу Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 від 08.05.2024 про відмову в задоволенні клопотань у кримінальному провадженні № 0000306 від 07.04.2024,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову старшого слідчого-криміналіста Другого слідчого відділу Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 від 08.05.2024 про відмову в задоволенні клопотань у кримінальному провадженні № 0000306 від 07.04.2024.

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_3 вказує, що він звернувся до Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві з клопотаннями про проведення слідчих дій від 03.05.2024.

Постановою старшого слідчого-криміналіста Другого слідчого відділу Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 від 08.05.2024було відмовлено в задоволенні клопотань у кримінальному провадженні № 0000306 від 07.04.2024.

Адвокат вказує, що оскаржувана постанова слідчого є необґрунтованою, немотивованою, такою, що суперечить закону та порушує права сторони захисту на захист, а тому підлягає скасуванню.

У судове засідання особа, яка подала скаргу не з`явилася, про розгляд скарги повідомлена належним чином.

Правило неможливості розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України передбачає обов`язкову участь такої особи, разом з тим, про розгляд скарги адвокат повідомлений належним чином, при цьому враховуючи розгляд даної категорії скарг, слідчий суддя дійшов висновку про розгляд скарги за відсутності особи, яка його подала.

Слідчий не з`явився у судове засідання, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялися належним чином.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що слідчий, не з`явився в судове засідання, будучи повідомленим про час та місце розгляду справи, а відтак слідчий суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті скарги без його участі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за скаргою дійшов наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Відповідно до положень ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

На стадії досудового розслідування особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником можуть бути оскарженні рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, що встановлено п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000306 від 07.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, за фактом смерті ОСОБА_6 , 07.04.2024 у приміщенні Київського фунікулеру КП «Київпастранс».

До Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Києві надійшли клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення слідчий дій у кримінальному провадженні № 0000306 від 07.04.2024.

Постановою старшого слідчого-криміналіста Другого слідчого відділу Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 від 08.05.2024 у задоволенні вказаних вище клопотань відмовлено.

При дослідженні матеріалів провадження та клопотання, за результатами якого слідчим прийнято рішення про відмову у його задоволенні, встановлено, що викладені в клопотанні вимоги відносяться до слідчих дій в розумінні ст. 220 КПК України.

Відповідно до ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

У відповідності до вимог ст. 110 КПК України постанова прокурора повинна містити зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу. Тобто таке процесуальне рішення повинно відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які обумовлюють її відмови, що є однією із гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Зі змісту постанови вбачається, що в обґрунтування відмови в задоволенні клопотання, слідчий вказав, що 07.04.2024 ОСОБА_4 затримано, потім повідомлено про підозру, останній з вказано часу утримується під вартою, а тому слідчі дії у даному кримінальному провадженні проводилися з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тобто виконання завдань кримінального провадження.

Ініціювання стороною захисту у проведенні додаткових слідчих дій, вже після їх проведення, може свідчити про затягування строків досудового розслідування, оскільки такі клопотання подані майже через місяць після повідомлення особі про підозру, а подання (ініціювання) клопотань про проведення слідчих дій за участі сторони захисту не позбавляло їх можливості зробити це до їх проведення.

Водночас додаткові допити неповнолітніх свідків та проведення додаткових слідчих експериментів з ними може негативно вплинути на психічний стан дітей, оскільки згідно висновків спеціаліста-психолога неповнолітні свідки пережили подію, яка відноситься до психотравмувального досвіду, а тому повторне згадування вказаної події (повторне психотравмування) на досудовому розслідуванні може зашкодити неповнолітнім свідкам.

В свою чергу на час розгляду вказаних клопотань захисту допит підозрюваного ОСОБА_4 вже проведений, також з ним проведений слідчий експеримент, а тому вказані клопотання не підлягають задоволенню.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого, які викладені в постанові та вважає, що вона винесена з урахуванням принципу законності кримінального провадження, встановленого ч. 2. ст. 9 КПК України, що передбачає повне та всебічне дослідження обставин кримінального провадження, з дотриманням вимог ч. 5 ст. 110 КПК України, так як постанова містить зміст обставин, які є підставами для її прийняття, мотиви прийняття, їх обґрунтування, які в судовому засіданні стороною спростовано не було.

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на її розгляд сторонами кримінального провадження, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного прийшов до висновку, що в силу принципу змагальності сторін, стороною захисту не надано належних та допустимих доказів та в судовому засіданні не встановлено таких, які б давали підстави слідчому судді прийти до висновку, що вимоги скарги базуються на об`єктивних фактах і правових підставах, які б слугували для скасування постанови про відмову у задоволенні клопотань, а відтак скаргу слід залишити без задоволення, з залишенням оскаржуваної постанови в силі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. ст. 2,7, 9, 223, 220, 303, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого-криміналіста Другого слідчого відділу Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 від 08.05.2024 про відмову в задоволенні клопотань у кримінальному провадженні № 0000306 від 07.04.2024- залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1