Ічнянський районний суд Чернігівської області
Провадження № 1-кс/733/271/24
Єдиний унікальний №733/1613/24
Ухвала

Іменем України

13 серпня 2024 року м. Ічня

Слідчий суддя Ічнянського районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Ічня клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 (м. Ічня) Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001360 від 19.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

12.08.2024 року старший слідчий слідчого відділення відділення поліції №2 (м. Ічня) Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Прилуцької окружної прокуратури ОСОБА_5 , в якому просить накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 1 флеш-накопичувач, пластикове упакування з сім-картки з номером НОМЕР_1 , 2 USB пристрої; мобільний телефон SAMSUNG; електронний APPLE WATCH ULTRA; стартовий пакет НОМЕР_2 з номером НОМЕР_3 , пластикове упакування Київстар номер НОМЕР_4 ; 3 сім картки з номерами НОМЕР_5 - Київстар, номера - НОМЕР_6 та НОМЕР_7 Vodafonе, системний блок «Вінга» з кабелем живлення, флеш накопичувач. Місцем зберігання вилучених речей (речових доказів) визначити кімнату зберігання речових доказів ВП № 2 (м. Ічня) Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, розміщену за адресою: м. Ічня, вул. Свято-Преображенська, буд. 18.

Необхідність накладення такого арешту слідчий мотивує тим, що слідчим відділенням ВП № 2 (м. Ічня) Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001360 від 19.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.06.2023 до Департаменту кіберполіції Національної поліції України надійшло повідомлення від АТ КБ «ПриватБанк» про те, що невстановлені особи, діючи у складі групи осіб, вчиняють шахрайські дії шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки. Також встановлено, що особи, застосовуючи електронно-обчислювальну техніку та за допомогою спеціально створеного програмного забезпечення, незаконно втручаються в еквайрингову мережу та застосовуючи фішинговий та інші способи, шахрайським шляхом вчиняють дії, в результаті яких, вказані особи заволодівають грошовими коштами, які розміщені на банківських рахунках емітовані різними банками ОАЕ та держави Катару.

За період з 23.04.2023 по 31.05.2023 було виявлено щонайменше 128 підозрілих транзакцій між платіжними картками на суму 5 422 781, 60 гривень.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів. З метою встановлення осіб, які можуть бути причетні до скоєння шахрайських дій, встановлення його механізму, кількості задіяних осіб, місць обготівкування грошових коштів, було надано доручення до Департаменту кіберполіції Національної поліції України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення такого роду шахрайських дій причетні мешканці Чернігівської області, які створили у месенджері «Telegram», отримавши Token спеціальний індивідуальний ідентифікатор, бот «BLATXATAteam_bot», та з використанням спеціального програмного забезпечення створили середовище, за допомогою якого забезпечується безперешкодний доступ до ідентифікаційних ознак банківських платіжних карток (номер картки, термін дії та CVV-код). Однак, специфіка роботи «Telegram bot», полягає в тому, що він самостійно не може здійснювати розсилання повідомлень користувачам месенджеру, у зв`язку з чим, у складі злочинного угрупування створено ієрархічну систему розподілу обов`язків, до яких входять так звані «Воркери» «Вбівери» та «Фішери». До обов`язків останніх входить здійснення надсилання громадянам на їх особисті мобільні телефони (смартфони) або комп`ютерну техніку з використанням засобів електронної інженерії - фішингових посилань, які в свою чергу забезпечують підключення користувачів до заздалегідь запрограмованого боту. Після отримання запиту бот повертає відповідь через Telegram API, що дозволяє йому встановлювати зв`язок з користувачами. В результаті вказаних дій невстановленим особам вдається отримати комунікаційні дані завантажених банківських додатків, які в подальшому використовуються особами для створення образу та подальшого зняття готівки з банківських рахунків.

При цьому, отримана інформація, в тому числі реквізити банківських рахунків та паролі, генеруються в додатках « ОСОБА_7 » та «GooglePay» та дозволяють особам розрахуватись наявними на рахунках коштами в різноманітних точках продажу по всій території України.

В ході їх виконання встановлено, що до вчинення шахрайських дій причетна група осіб, мешканців АДРЕСА_1 у яких розподілені між собою ролі, кожен має свою ієрархічну підпорядкованість, останні мають високий рівень обізнаності в способах і методах роботи правоохоронних органів, кожен з них володіє на високому рівні вміннями та навичками роботи з електронно-обчислювальною технікою та ІТ.

09.08.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Ічнянського районного суду Чернігівської області від 31.07.2024 року проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: 1 флеш-накопичувач, пластикове упакування з сім-картки з номером НОМЕР_1 , 2 USB пристрої; мобільний телефон SAMSUNG, електронний APPLE WATCH ULTRA; стартовий пакет НОМЕР_2 з номером НОМЕР_3 , пластикове упакування Київстар номер НОМЕР_4 , 3 сім картки з номерами НОМЕР_5 - Київстар, номера - НОМЕР_6 та НОМЕР_7 Vodafonе, системний блок «Вінга» з кабелем живлення, флеш накопичувач.

Оскільки вилучене майно постановою слідчого від 09.08.2024 визнано речовим доказом та стане об`єктом дослідження судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та у подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду та повернення вказаного майна негативно вплине на подальше досудове розслідування, і тому з метою збереження речових доказів в органу досудового розслідування виникає необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Речові докази є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення злочину, зберігають на собі сліди кримінального правопорушення, були набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Належне забезпечення збереження вказаних речових доказів можливе лише за умови накладення на них арешту із забороною у користуванні та розпорядженні ним власником або іншою особою, яка має на те, передбачені діючим законодавством права, що може призвести до їх приховування, пошкодження, втрати, знищення, використання або перетворення (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Метою накладення арешту на вилучене вищевказане майно є необхідність у збереженні вказаного майна як речових доказів у кримінальному провадженні.

Прокурор в судовому засідання клопотання слідчого про арешт майна підтримав та просив його задовольнити, оскільки накладення арешту на вилучене майно є необхідність збереження вказаного майна як речових доказів у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України власник майна в судове засідання не викликався.

Розгляд клопотання проведено за відсутності власника майна, з урахуванням того, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, якими обґрунтоване клопотання, вважаю, що подане клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

В провадженні слідчого відділення поліції №2 (м. Ічня) Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001360 від 19.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.06.2023 до Департаменту кіберполіції Національної поліції України надійшло повідомлення від АТ КБ «ПриватБанк» про те, що невстановлені особи, діючи у складі групи осіб, вчиняють шахрайські дії шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки. Також встановлено, що особи, застосовуючи електронно-обчислювальну техніку та за допомогою спеціально створеного програмного забезпечення, незаконно втручаються в еквайрингову мережу та застосовуючи фішинговий та інші способи, шахрайським шляхом вчиняють дії, в результаті яких, вказані особи заволодівають грошовими коштами, які розміщені на банківських рахунках емітовані різними банками ОАЕ та держави Катару.

За період з 23.04.2023 по 31.05.2023 було виявлено щонайменше 128 підозрілих транзакцій між платіжними картками на суму 5 422 781, 60 гривень.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення такого роду шахрайських дій причетні мешканці Чернігівської області, які створили у месенджері «Telegram», отримавши Token спеціальний індивідуальний ідентифікатор, бот «BLATXATAteam_bot», та з використанням спеціального програмного забезпечення створили середовище, за допомогою якого забезпечується безперешкодний доступ до ідентифікаційних ознак банківських платіжних карток (номер картки, термін дії та CVV-код). Однак, специфіка роботи «Telegram bot», полягає в тому, що він самостійно не може здійснювати розсилання повідомлень користувачам месенджеру, у зв`язку з чим, у складі злочинного угрупування створено ієрархічну систему розподілу обов`язків, до яких входять так звані «Воркери» «Вбівери» та «Фішери». До обов`язків останніх входить здійснення надсилання громадянам на їх особисті мобільні телефони (смартфони) або комп`ютерну техніку з використанням засобів електронної інженерії - фішингових посилань, які в свою чергу забезпечують підключення користувачів до заздалегідь запрограмованого боту. Після отримання запиту бот повертає відповідь через Telegram API, що дозволяє йому встановлювати зв`язок з користувачами. В результаті вказаних дій невстановленим особам вдається отримати комунікаційні дані завантажених банківських додатків, які в подальшому використовуються особами для створення образу та подальшого зняття готівки з банківських рахунків.

При цьому, отримана інформація, в тому числі реквізити банківських рахунків та паролі, генеруються в додатках « ОСОБА_7 » та «GooglePay» та дозволяють особам розрахуватись наявними на рахунках коштами в різноманітних точках продажу по всій території України.

В ході їх виконання встановлено, що до вчинення шахрайських дій причетна група осіб, мешканців АДРЕСА_1 у яких розподілені між собою ролі, кожен має свою ієрархічну підпорядкованість, останні мають високий рівень обізнаності в способах і методах роботи правоохоронних органів, кожен з них володіє на високому рівні вміннями та навичками роботи з електронно-обчислювальною технікою та ІТ.

09.08.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Ічнянського районного суду Чернігівської області від 31.07.2024 року проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: 1 флеш-накопичувач, пластикове упакування з сім-картки з номером НОМЕР_1 , 2 USB пристрої; мобільний телефон SAMSUNG; електронний APPLE WATCH ULTRA; стартовий пакет НОМЕР_2 з номером НОМЕР_3 , пластикове упакування Київстар номер НОМЕР_4 ; 3 сім картки з номерами НОМЕР_5 - Київстар, номера - НОМЕР_6 та НОМЕР_7 Vodafonе, системний блок «Вінга» з кабелем живлення, флеш накопичувач.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, дійшов висновку про його задоволення з наступних підстав.

Клопотання слідчого про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України (направлено засобами поштового зв`язку та надійшло 12 серпня 2024 року).

Відповідно до ч. 2 ст. 172, ч. 3 ст. 172 КПК України суд встановив, що дане клопотання подане з додержанням вимог, встановлених 171 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що постановою про визнання речовим доказом старшого слідчого СВ ВП № 2 (м. Ічня) Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 від 09.08.2024 року вищевказане майно визнано речовими доказами, оскільки вони можуть зберегти на собі сліди злочину, або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, з підстав, передбачених п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, враховуючи встановлені органом досудового розслідування обставини вчинення кримінального правопорушення, існують розумні підозри вважати, що це майно є засобом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Прокурором доведено наявність розумних підозр вважати, що вилучене під час проведення обшуку зазначене в клопотанні майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слічдого про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження та не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Відповідно до ч. 15 ст. 615 КПК України, в умовах дії воєнного стану після складання та підписання повного тексту ухвали суд вважає обмежитися проголошенням її резолютивної частини з обов`язковим врученням учасникам судового провадження повного тексту ухвали в день її проголошення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 170-175, ч. 15 ст. 615 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 (м. Ічня) Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001360 від 19.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт у виді заборони користування, розпорядження та відчуження власнику майна та іншим особам, на майно, вилучене під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- 1 флеш-накопичувач, пластикове упакування з сім-картки з номером НОМЕР_1 , 2 USB пристрої; мобільний телефон SAMSUNG; електронний APPLE WATCH ULTRA; стартовий пакет НОМЕР_2 з номером НОМЕР_3 , пластикове упакування Київстар номер НОМЕР_4 ; 3 сім картки з номерами НОМЕР_5 - Київстар, номера - НОМЕР_6 та НОМЕР_7 Vodafonе, системний блок «Вінга» з кабелем живлення, флеш накопичувач.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1