№ провадження 1-кс/208/2166/24
УХВАЛА

Іменем України

20 жовтня 2024 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

у відкритому судовому засіданні розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні № 0002628 від 30.07.2024 року, за ознаками скоєння кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, щодо підозрюваного:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Андріївка, Слов`янського району Донецької області, освіта вища, головного спеціаліста ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується наступним.

Відповідно до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 від 29.04.2024 року, ОСОБА_4 прийнято на посаду головного спеціаліста першого відділу зазначеної установи, із залишенням раніше присвоєного 5-го рангу державного службовця в межах посад державної категорії «В»

На початку липня 2024 року, Шакалець реалізовуючи свій протиправний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди від військовозобов`язаних громадян, які здійснюють заходи щодо постановки на військовий облік в РТЦК, під час зустрічі з ОСОБА_8 , який прибув до цієї установи для уточнення облікових даних та отримання бронювання за місцем роботи, висловив останньому вимогу надання неправомірної вигоди у сумі 1 000 доларів США за оформлення документів щодо надання відстрочки від мобілізації.

Під час подальших зустрічей, ОСОБА_9 неодноразово висловлював ОСОБА_10 вимоги щодо надання неправомірної вигоди, погрожуючи негайним направленням до зони бойових дій у разі відмови.

О 11.10 годині 18.10.2024 року, Шакалець знаходячись поблизу будівлі ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , передав ОСОБА_10 повістку за підписом т.в.о. начальника Першого відділу Краматорського РТЦК з відміткою про направлення на проходження військово-лікарської комісії, та отримав від ОСОБА_10 , який діяв під контролем правоохоронців, 1 000 доларів США.

ОСОБА_4 пред`явлено підозру в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.

18.10.2024 року Шакальця затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.10.2024 року Шакальцю повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 у вчиненні вище вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у провадженні доказами.

В ході здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені пп. 1, 2, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України, невиконання підозрюваним Шакалець покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У разі прийняття судом рішення щодо можливості застосування застави щодо Шакалець, слідчий вважає необхідним встановити її суму в 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилався на наявність обґрунтованої підозри, ризиків, передбачених пп. 1, 3, 4 ч.1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на його необґрунтованість та невмотивованість, вважає, що посилання прокурора на обґрунтованість підозри та наявність зазначених у клопотанні ризиків об`єктивно не доведено. Шакалець позитивно характеризується за місцем роботи та мешкання. на утриманні має матір похилого віку, яка тяжко хворіє та потребує сторонньої допомоги. Просив обрати відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у виді домашнього арешту, або визначити розмір застави який буде помірним для останнього.

Підозрюваний заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Розглянувши клопотання, вивчивши додані матеріали та вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно зі ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять, надані сторонами кримінального провадження, докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого може бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, (пп. «а» п.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод)

Окрім того, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а відтак слідчий суддя бере до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчим суддею встановлено, що 19.10.2024 року Шакалець повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 у скоєнні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, протоколом огляду та вручення грошових коштів, протоколом освідування, протоколом обшуку та іншими матеріалами кримінального провадження, оглянутими слідчим суддею в судовому засіданні, які в своїй сукупності підтверджують можливу причетність саме ОСОБА_9 до вчинення вищезазначеного злочину.

Шакалець обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

З огляду на викладене, оцінивши сукупність і вагомість наявних на цій стадії провадження доказів з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що вони доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у скоєнні Шакалець кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити це правопорушення.

Разом з тим слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного Шакалець суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прокурором та слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, що перешкоджають органам досудового розслідування уникнути їх без взяття його під варту, а саме: можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, ховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, оскільки йому відомо місце їх перебування.

В обґрунтування наявності ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України свідчить те, що Шакалець підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, що саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

У справі триває досудове розслідування, і підозрюваний може знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На підтвердження наявності ризику передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України також свідчить те, що підозрюваному відоме місце проживання та знаходження свідків, що підтверджує можливість підозрюваного схиляти їх до зміни власних показань на його користь.

Враховуючи обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Крім того, зважаючи на наявність зазначених вище ризиків та те, що на даний час не проведено всіх слідчих дій з метою отримання належних та допустимих доказів, слідчий суддя вважає ці обставини такими, що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя враховує вік підозрюваного, його майновий та сімейний стан, а також інші характеризуючи дані, які підтверджені наявними у справі доказами.

Беручи до уваги вищенаведене, сукупність вказаних фактів, слідчий суддя доходить переконання, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Дані обставини є також істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим не може прийняти до уваги доводи сторони захисту як належним чином обґрунтовані.

Відповідно до ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави достатній для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

При визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, крім наведеного вище, суд враховує практику ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що загрожує підозрюваному за інкримінований злочин, характер та обставини його вчинення.

Суд вважає, що з врахуванням обставин справи, особи обвинуваченого, розмір застави який достатньою мірою забезпечить належне виконання Шакалець своїх процесуальних обов`язків повинен становити 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою до 15.12.2024 року.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання - з 17.42 години 18.10.2024 року.

У разі внесення на рахунок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вважати, що до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та в цьому випадку покласти на обвинуваченого наступні обов`язки передбачені ст. 194 КПК України: прибувати до суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по справі поза межами судового засідання.

В частині клопотання слідчого про застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відмовити.

В задоволенні клопотання сторони захисту щодо зміни відносно обвинуваченого запобіжного заходу на домашній арешт, відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту проголошення.

На ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1