Справа № 650/4434/24
провадження №1-кс/650/1088/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2024 року селище Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Теплицького відділу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової служби за контрактом, командира зенітного артилерійського взводу зенітної ракетно-артилерійської батареї військової частини НОМЕР_1 , старшого лейтенанта, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого статтею 118 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт до підозрюваного ОСОБА_5 з забороною покидати місце проживання у період часу з 21 годин 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин, в межах строку досудового розслідування, тобто до 12 листопада 2024 року. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора чи суду; в період з 21 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу, слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (при наявності).

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрювався у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого було вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, яке було змінено, і наразі він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною статтею 118 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є умисне вбивство, вчинене при перевищенні меж необхідної оборони.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність зміни застосованого стосовно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт слідчий зазначив, що вказаний злочин, передбачений статтею 118 КК України, є менш тяжким, ніж злочин, у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрювався раніше. Санкція статті не передбачає застосування тримання під вартою як запобіжного заходу, що робить необхідним зміну запобіжного заходу на менш суворий.

Слідчий також наголошує, що, попри зміну кваліфікації, наявні ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, не зникли, а саме, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду. ОСОБА_5 , попри зміну кваліфікації, залишається підозрюваним у вчиненні злочину, пов`язаного із застосуванням насильства, і загроза реального покарання (позбавлення волі на строк до двох років) може спонукати його уникати правосуддя. Також підозрюваний є військовослужбовцем, що має доступ до районів, де тривають активні бойові дії, і це може ускладнити його пошук у разі втечі.

Ризик впливу на свідків та учасників кримінального провадження. У матеріалах справи зазначено, що серед свідків є співслужбовці ОСОБА_5 , з якими він має тісний контакт. Це створює можливість для здійснення незаконного впливу на їхні показання з метою зміни свідчень або викривлення обставин злочину.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. ОСОБА_5 може намагатися знищити чи спотворити докази, що мають істотне значення для розслідування, або розголошувати відомості про слідчі дії, що може завдати шкоди об`єктивності та повноті досудового розслідування.

Слідчий звертає увагу на те, що ОСОБА_5 раніше вже демонстрував поведінку, яка свідчить про недотримання військової дисципліни, що підтверджується службовими характеристиками та іншими документами. Це є додатковим підтвердженням ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Разом із цим, слідчий зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою більше не відповідає принципу пропорційності, оскільки передбачене статтею 118 КК України покарання не є настільки суворим, щоб виправдати продовження тримання під вартою.

Таким чином, з огляду на сукупність вищезазначених обставин, а також на практику Європейського суду з прав людини щодо пропорційності запобіжних заходів, слідчий вважає, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту дозволить забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, водночас не порушуючи його права на свободу та особисту недоторканність, гарантовані статтею 29 Конституції України.

На судовому засіданні прокурор наполягав на обґрунтованості клопотання слідчого, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали справи підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого статтею 118 КК України. При цьому прокурор зазначив, що, попри зміну кваліфікації злочину на менш тяжкий, ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, продовжують існувати.

На судовому засіданні підозрюваний не заперечив проти зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт. Він зазначив, що готовий виконувати всі покладені на нього обов`язки, зокрема, не покидати місце проживання у визначений час, повідомляти про зміну місця проживання та утримуватись від спілкування зі свідками у справі. Підозрюваний наголосив, що за місцем свого постійного проживання має стабільні умови для виконання цих обов`язків та не має наміру ухилятись від слідства чи суду.

На судовому засіданні захисник не заперечив проти зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, вказавши, що застосування домашнього арешту є достатнім для запобігання встановленим ризикам. Захисник наголосив, що такий запобіжний захід дозволить забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки він має постійне місце проживання, готовий виконувати покладені обов`язки та не має наміру ухилятися від участі у досудовому розслідуванні чи судовому розгляді.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Суд встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого статтею 118 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001886 від 12 вересня 2024 року, повідомленням про зміну раніше повідомленої підозри від 07 листопада 2024 року, яке було вручене останньому 07 листопада 2024 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 11 вересня 2024 року близько 20 години 10 хвилин, знаходячись в районі виконання завдань за призначенням та перебуваючи в приміщенні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, в ході сварки, яка переросла у бійку із військовослужбовцем цієї ж військової частини старшим лейтенантом ОСОБА_7 , який будучи в стані алкогольного сп`яніння, заліз на грудну клітину ОСОБА_5 , що лежав на спині на дивані в цей час, та почав наносити останньому удари кулаками по обличчю, і після нанесення близько 5 ударів схопив ОСОБА_5 двома руками за шию та почав душити його, який в свою чергу, злякавшись за своє життя та здоров`я, і вважаючи, що ОСОБА_7 реально може позбавити його життя, з метою необхідної оборони від протиправних посягань з боку останнього та припинення протиправних дій відносно себе, взяв з-під подушки, в праву руку, ввірений йому для службового користування 9 мм пістолет ПМ, з маркуванням « НОМЕР_2 », 1982 року випуску, та здійснив 4 постріли у стелю. Однак, не отримавши бажаного результату щодо захисту свого життя від суспільно-небезпечного посягання з боку ОСОБА_7 , який будучи в стані алкогольного сп`яніння, сидів на грудній клітині ОСОБА_5 , що лежав на спині на дивані в цей час, і продовжував душити останнього, маючи можливість застосування інших заходів впливу до неозброєної людини військовослужбовцем для припинення неправомірних дій способами із заподіянням менш значної шкоди, усвідомлюючи, що своїми діями, спрямованими на свій захист, він може позбавити життя ОСОБА_7 , перевищуючи межі необхідної оборони і побоюючись за своє життя та здоров`я, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, під час захисту від вищевказаних протиправних дій, маючи намір захистити своє життя та здоров`я від протиправних дій ОСОБА_7 , направив дуло вищевказаного 9 мм пістолету ПМ у напрямку останнього та із близької відстані здійснив один постріл в ділянку грудної клітини ОСОБА_7 , маючи намір захистити своє життя та здоров`я від протиправних дій останнього, чим спричинив йому вогнепальне кульове, проникаюче, наскрізне поранення грудей з ушкодженням середостіння, серця, яке відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя, від якого ОСОБА_7 загинув на місці події.

Таким, чином ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ст. 118 КК України умисне вбивство, вчинене при перевищенні меж необхідної оборони.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за статтею 118 КК України, як умисне вбивство, вчинене при перевищенні меж необхідної оборони.

12 вересня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України.

12 вересня 2024 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 10 листопада 2024 року.

Обґрунтованість підозри підтверджується:

- протоколом огляд місця події від 11.09.2024 року, який проведено за адресою: АДРЕСА_2 , де зафіксовано місце вчинення злочину;

- протоколом ОМП від 14.09.2024 року, який проведено за адресою: АДРЕСА_2 , де додатково оглянуто місце вчинення злочину;

- протоколом ОМП від 25.10.2024 року, який проведено за адресою: АДРЕСА_2 , де додатково оглянуто місце вчинення злочину;

- протоколом огляду від 02.11.2024 року, який проведено за адресою: АДРЕСА_3 , де оглянуто мобільний телефон підозрюваного;

- показами свідка ОСОБА_8 від 12.09.2024;

- показами свідка ОСОБА_9 від 12.09.2024;

- показами свідка ОСОБА_10 від 12.09.2024;

- показами свідка ОСОБА_11 від 12.09.2024;

- показами свідка ОСОБА_12 від 12.09.2024;

- показами свідка ОСОБА_13 від 12.09.2024;

- показами свідка ОСОБА_14 від 12.09.2024;

- лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 №241 від 12.09.2024;

- протоколом затримання особи підозрюваної у вчинені злочину від 12.09.2024;

- повідомленням про підозру ОСОБА_5 ;

- показами підозрюваного ОСОБА_5 ;

- висновком експерта №КСЕ-19/115-24/17317 від 23.09.2024;

- висновком експерта №КСЕ-19/115-24/17317 від 26.09.2024;

-висновком експерта №КСЕ-19/115-24/17317 від 17.10.2024;

- висновком експерта №СЕ-19/115-24/18069 від 16.10.2024;

- висновком експерта №КСЕ-19/115-24/17313 від 26.9.2024;

- висновком експерта №КСЕ-19/115-24/17313 від 26.9.2024;

- висновком експерта №СЕ-19/115-24/17319-БД від 16.10.2024;

- висновком експерта №СЕ-19/115-24/17318-БД від 15.10.2024;

- висновком експерта №СЕ-19/115-24/17320-БД від 16.10.2024;

- висновком експерта №СЕ-19/115-24/17317-БД від 15.10.2024;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, дійшов висновку, що повідомлена підозрюваному підозра у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про можливу причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, визначений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлюючи, що у зв`язку із повідомленням йому про підозру у вчиненні умисного вбивства при перевищенні меж необхідної оборони, у подальшому, його може бути притягнуто до кримінальної відповідальності, що тягне за собою певні негативні наслідки у вигляді санкції, передбаченої статтею 118 КК України, може умисно ухиляється від явки в органи досудового слідства, слідчого судді або переховатись від органів досудового розслідування та суду, може зникнути з місця постійного мешкання до іншої місцевості, країни, у зв`язку з чим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та, як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності.

Отже, існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі не застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у такий спосіб може та буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджаючи таким чином встановленню істини по справі.

Ризик, визначений пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість знищення, сховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним. Це обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , у разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, може вжити заходів щодо знищення, переховування або спотворення речей чи документів, які ще не були вилучені, але мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Такі дії можуть призвести до втрати матеріальних слідів злочину, що унеможливить встановлення істини у кримінальному провадженні.

Ризик, визначений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним незаконного впливу на свідків та потерпілих у вказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки свідки кримінального правопорушення проходили військову службу разом з ОСОБА_5 та останній особисто з ними знайомий, що вказує на те, що залишаючись на волі, матиме змогу незаконно впливати на свідків, з якими він проходить військову службу.

Тобто, перебуваючи на волі ОСОБА_5 може узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, у тому числі, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з урахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході судового розгляду, у тому числі за допомогою засобів зв`язку, з метою створення собі «алібі» щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому злочину, тим самим перешкодити встановленню істини в кримінальному провадженні, що дає підстави стверджувати, що інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно забезпечити виконання запланованих процесуальних рішень у кримінальному провадженні.

Вказаний ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду.

Ризик, визначений пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає доведеним, у зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного у кримінальному провадженні в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу.

Встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ті обмеження та обов`язки, що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань. Доводів на спростування вказаних тверджень стороною захисту наведено не було.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також відповідно до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі на строк до двох років позбавлення волі; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; задовільну репутацію підозрюваного; не повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на не доведення прокурором обставин щодо неможливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

При цьому, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для застосування до підозрюваного не цілодобового домашнього арешту, оскільки і за таких умов, за з`ясованих судом обставин, можливо буде запобігти встановленим судом ризикам, адже підозрюваний буде обмежений у пересуванні протягом певного періоду доби, коли можливо буде контролювати його поведінку і вчасно відреагувати на вчинення неправомірних дій.

З наведених підстав також слід виснувати про неможливість застосування до підозрюваного інших більш м`яких запобіжних заходів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з забороною покидати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 21 годин 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин, строком на 6 днів.

Для виконання вказаного запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , такі обов`язки:

1) Прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора чи суду;

2) Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) Утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні.

4) Здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (при наявності).

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього даною ухвалою обов`язків, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло в будь-який час, в т.ч. у період комендантської години, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань виконання покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали до 12 листопада 2024 року включно.

Підозрюваного ОСОБА_5 звільнити з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено і оголошено 08 листопада 2024 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1