У Х В А Л А

Іменем України

31 жовтня 2024 року м. Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про обрання підозрюваному:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, із середньою освітою, не працюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому останній раз 05.12.2022 року Дніпровським районним судом м. Києва, за ч. 2 ст. 185 КК України до 3 місяців арешту, звільнений по відбуттю покарання 08.12.2023,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002606 від 16.10.2024, за ознаками ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , 31.10.2024 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002606 від 16.10.2024, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до обґрунтувань, викладених у клопотанні слідчого, досудовим розслідування встановлено, що 15.10.2024, в період часу з 15:02 год. по 15:03 год., ОСОБА_6 , перебуваючи поблизу спортивного клубу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2, побачив велосипед виробника «Leon» моделі «TN 90», чорного кольору, який був припаркований біля сходинок вищевказаного спортивного клубу, реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_6 , діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає та його дії є таємними для оточуючих, викрав чуже майно, що належить потерпілій ОСОБА_7 , а саме: велосипед марки «Leon» моделі «TN 90», чорного кольору, вартістю 12650 грн. 00 коп.

Продовжуючи свій протиправний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 , утримуючи вищевказане майно при собі, залишив місце вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 12650 гривень 00 копійок

Дії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кваліфікуються за ч.4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно в умовах воєнного стану.

За переконанням слідчого, обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_6 , наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вплив на свідків та потерпілу, а також попереджаючи можливість вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий клопоче про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого, наполягала на його задоволенні та обранні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з можливістю внесення застави.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував обґрунтованість підозри, однак просив суд не застосовувати запобіжний захід з огляду на погіршення стану здоров`я.

Захисник опираючись за правову позиції підозрюваного орієнтував суд на недоцільність застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

31.10.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, та не заперечується сторонами кримінального провадження.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній непрацевлаштований, раніше судимий за кримінальне правопорушення в тому числі проти власності, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки такого кримінального правопорушення, а також те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не вперше вчиняє корисливий злочин, на шлях виправлення не став, вчинив нове кримінальне правопорушення, маючи при цьому не зняту і не погашену судимість, з огляду на викладене слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Ризик впливу на потерпілу та свідків в даному кримінальному провадженні є мало вірогідним з огляду на щире каяття підозрюваного, та фактично недовідний за результатами судового слідства.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_6 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується охоронюваного законом права власності та вчинено з корисливих мотивів, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу, як альтернативу триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0002606 від 16.10.2024, за ознаками ч.4 ст.185 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 29.12.2024, включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України на рівні вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26268059, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 до 29.12.2024, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1