Справа № 138/2853/24
Провадження №:1-кс/138/799/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Могилів-Подільського міськрайонного суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області,

ВСТАНОВИВ:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду надійшла скаргаадвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Скарга мотивована наступним.

28.08.2024 ОСОБА_4 звернулася до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області із заявою про скоєння злочину. А саме, 08.07.2024 невідомі особи, зняли готівку в сумі 1000 грн. з картки належної ОСОБА_4 , в банкоматі АТМ 1269, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Про вчинення злочину дізналася 08.08.2024.

19.09.2024 при зверненні до поліції дізналася, що її заява про злочин не зареєстрована в ЄРДР. З цих підстав представник просить поновити строки звернення до суду із скаргою на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Вважає, що в діях невідомої особи, яка зняла грошові кошти з карткового рахунку ОСОБА_4 вбачаються ознаки злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України або ч. 3 ст. 190 КК України. А внесення змін до законодавства України про кримінальну відповідальність, не звільняє працівників поліції від обов`язку внести відомості до ЄРДР про вчинення злочину, витребування всієї необхідної інформації для встановлення особи, яка вчинила злочин і вже після цього прийняття рішення щодо особи, яка вчинила злочин/адміністративне правопорушення .

На підставі вищевикладеного просила зобов`язати начальника Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області внести відповідні відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 28.08.2024.

Представник скаржника адвокат ОСОБА_3 , скаржник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, просили розглянути скаргу у їх відсутність. На задоволенні скарги наполягають.

Представник Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився. Від заступника начальника Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області начальника слідчого відділення полковника поліції ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд скарги у його відсутність. Проти задоволення скарги заперечує, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення в діях невідомих осіб.

Дослідивши зміст скарги, додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Поновити строки звернення до суду із скаргою на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, беручи до уваги, що ОСОБА_4 є особою похилого віку, юридично необізнаною, лише 19.09.2024 при зверненні до поліції дізналася, що її заява про злочин не зареєстрована в ЄРДР.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 ч. 5ст. 214 КПК України.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

При цьому підставами вважати заяву чи повідомлення такими, що підлягають внесенню в ЄРДР, є наявність у них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, зокрема фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, аналіз положень матеріального та процесуального закону свідчить, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які вказують на обставини - об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення.

За приписами ч. ч.1, 2 ст. 11 КК України передбачено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Згідно заяви ОСОБА_4 про скоєння злочину від 28.08.2024, невідомі особи 08.07.2024, зняли готівку в сумі 1000 грн. з картки належної ОСОБА_4 , в банкоматі АТМ 1269, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" від 18 липня 2024 року № 3886-IX (далі Закон №3886-ІХ), який набрав чинності 09 серпня 2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто, до 3028,00 грн) є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Положеннями ст. 51 КУпАП(у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян .

Аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп.169.1.1 п. 169.1 ст.169розділуIVцьогоКодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 3028 грн. Таким чином, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення злочину, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, ст. 190 КК України, становив 3028 грн.

Отже, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння.

Тобто, обставини зазначені в заяві ОСОБА_4 станом на день скоєння діяння 08.07.2024 дійсно свідчили про наявність ознак складу злочину, разом з тим, на момент звернення до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області 28.08.2024 вказані діяння не є злочином (відсутній склад кримінального правопорушення).

Представник скаржника вважає, що внесення змін до законодавства України про кримінальну відповідальність, не звільняє працівників поліції від обов`язку внести відомості до ЄРДР про вчинення злочину, витребування всієї необхідної інформації для встановлення особи, яка вчинила злочин і вже після цього прийняття рішення щодо особи, яка вчинила злочин/адміністративне правопорушення.

Суд вважає таку позицію неспроможною, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо, втратив чинності закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

При цьому законодавець не обумовлює можливість закриття кримінального провадження за п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, необхідністю встановлення особи, яка вчинила зазначене діяння.

За змістом висновків Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 року в справі № 761/20985/18, «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Аналіз вище вказаного свідчить, що оцінка обставин зазначених в заяві ОСОБА_4 про скоєння злочину на предмет ймовірності вчинення будь-якого кримінального правопорушення, була здійснена на стадії прийняття рішення про внесення чи невнесення відомостей до ЄРДР. В даному випадку відсутність складу кримінального правопорушення очевидна і не потребує перевірки у спосіб передбачений КПК України. Крім того, орган досудового розслідування позбавлений можливості здійснювати збирання доказів в межах кримінального провадження, якщо відсутність складу кримінального правопорушення є очевидною, а зобов`язаний негайно закрити таке кримінальне провадження. Тому, внесення заяви ОСОБА_4 до ЄРДР не призведе до очікуваного заявником результату (встановлення причетних осіб).

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Керуючись статтями 303, 306 - 307 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити представнику скаржника ОСОБА_4 адвокату ОСОБА_3 строки звернення до суду із скаргою на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6