Провадження №1-кс/193/164/24
У Х В А Л А

іменем України

25 липня 2024 року сел. Софіївка

Слідчий суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою адвоката ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2024 року до Софіївського районного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , подана в інтересах скаржника ОСОБА_3 , згідно з якою вона просила зобов`язати уповноважену посадову особу - слідчого СВ ВП № 9 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

В обґрунтування цієї скарги зазначено, що 22.05.2024 ОСОБА_3 звернулася до ВП № 9 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області з повідомленням про вчинення відносно неї 11.05.2024 біля 19:30 год. по АДРЕСА_1 грабежу групою осіб за попередньою змовою, який не було закінчено через приїзд працівників поліції.

У день звернення заявниці було видано талон-повідомлення, що її заява про вчинення кримінального правопорушення була зареєстрована у ЖЄО 22.05.2024 за №1597.

Між тим, скаржник вважає, що її заява містить достатній виклад обставин, які можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України, а тому слідчий, відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, після надходження вищевказаної заяви, зобов`язаний був внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості. Проте він цих вимог закону не дотримався та до того ж не повідомив заявницю про результати прийнятого ним рішення за її заявою.

Матеріали цієї скарги за результатами її автоматичного розподілу були передані слідчому судді цього суду ОСОБА_1 24.07.2024.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 21 КПК України визначено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

Згідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У розумінні вимог ч.1 ст. 214 КПК України, зазначена бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Десятиденний строк подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Як слідує з доданих до скарги матеріалів, заява ОСОБА_3 (якщо і така мала місце, оскільки її копія суду надана не була) про вчинення кримінального правопорушення подана нею особисто 22.05.2024 до відділення поліції № 9 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області

Отже, враховуючи зазначені вимоги закону, з огляду на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (22.05.2024), не пізніше 23 травня 2024 року відповідна уповноважена особа зобов`язана була внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З огляду на викладене, саме після спливу встановленого строку для внесення відповідних відомостей до ЄРДР і починається неправомірна бездіяльність слідчого або прокурора, яка може бути оскаржена особою протягом 10 днів з моменту її настання. Тобто така скарга повинна була бути подана до суду, з урахуванням вихідних днів, не пізніше 03 червня 2024.

Між тим, адвокат ОСОБА_2 , звернувшись до слідчого судді в інтересах скаржника ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність слідчого СВ ВП № 9 ГУ НП в Дніпропетровській області лише 24.07.2024, пропустив строк на оскарження такої бездіяльності.

Частиною 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК, повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Представник скаржника адвокат ОСОБА_2 , як видно з прохальної частини скарги, просив суд також поновити строк на подання цієї скарги, в обґрунтування поважності спливу якого, він посилається на те, що жодного рішення на звернення ОСОБА_3 правоохоронними органами прийнято не було, тоді як остання не може нести на собі негативний тягар правових наслідків правопорушення, якого вона зазнала як жертва бездіяльності працівників поліції. Крім того, наголошено, що захисник звернувся до суду з цією скаргою на протязі семи днів після звернення до нього за правовою допомогою ОСОБА_3 .

Між тим, слідчий суддя не знаходить приведені обставини поважними для поновлення строку на подання цієї скарги, оскільки відповідно до ст. 304 КПК момент настання бездіяльності не пов`язується з початком строку на її оскарження, в даному випадку з отриманням чи неотримання відповіді щодо невнесення відомостей до ЄРДР, а відраховується з моменту настання такої бездіяльності.

Варто відмітити, що адвокат ОСОБА_2 19.07.2024 вже звертався до слідчого судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області в інтересах ОСОБА_3 з аналогічною скаргою, де відповідним слідчим суддею ( ОСОБА_4 ) було постановлено ухвалу від 22.07.2024 якою повернуто цю скаргу заявникові через сплив встановлених строків для її подання та відсутності поважних причин для їх поновлення.

Проте при повторному зверненні до слідчого судді з такою самою скаргою, представником заявника не наведено інших поважних причин пропуску строку для подачі такої скарги.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що представником скаржника не надано будь-яких доказів, які б могли свідчити про поважність причин пропуску строку на оскарження зазначеної бездіяльності, у зв`язку з якими скаржник не мав об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк.

При цьому, слід звернути увагу на практику ЄСПЛ, зокрема, у рішеннях у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) та у справі Устименко проти України (заява № 32053/13, п. 47, остаточне від 29 січня 2016 року), Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Приймаючи такий висновок, слідчий суддя враховує також вимоги ст. 23 КПК України, в якій зазначено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. 115, 117, 303, 304 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_2 про поновлення строку на подачу скарги, - відмовити.

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявникові, що повернення скарги не позбавляє його права на повторне звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1