Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2024 року Справа № 608/2806/24

Номер провадження1-кс/608/762/2024

Слідча суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , начальника слідчого відділу ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові клопотання заступника начальника СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_7 в кримінальному провадженні, відомості про яке внесене 13.11.2024 в ЄРДР за № 0000454 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Яблунів та жителя АДРЕСА_1 , одруженого, на утриманні двоє неповнолітніх дітей, не працюючого, раніше судимого, підозрюється в вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 296 Кримінального кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник начальника СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітан поліції ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000454 від 13.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

В ході проведення досудового розслідування з`ясовано, що 13 листопада 2024 року близько 18 год. 40 хв. у ОСОБА_6 , який в стані алкогольного сп`яніння керував транспортним засобом «Skoda» моделі «Octavia» р.н. НОМЕР_1 , допустив порушення Правил дорожнього руху України, внаслідок чого відбулась дорожньо-транспортна пригода з потерпілими, та надалі будучи на місці події, усвідомлюючи, що знаходиться у громадському місці - на проїзній частині автодороги, що по АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел направлений на вчинення хуліганства.

Реалізуючи свій злочинний умисел, 13 листопада 2024 року близько 18 год. 40 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці - на проїзній частині автодороги, що по вул. В. Великого в м. Чортків неподалік магазину «Європа», грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилось в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян та дотримання правил поведінки в побуті, а також ігноруючи правила дорожнього руху маючи на меті показати свою винятковість та розгнузданість самолюбства, пов`язану з неповагою до особи та людської гідності, діючи з хуліганських спонукань, бажаючи самоутвердитися, безпідставно та умисно розпочав словесний конфлікт із очевидцями ДТП, в ході якого нецензурно лаявся, погрожував фізичною розправою, а також виходив на проїзну частину дороги, тим самим створював аварійну ситуацію учасникам дорожнього руху.

В цей час повз місце вчинення дорожньо-транспортної пригоди проходив ОСОБА_8 , військовослужбовець військової частини НОМЕР_2 , одягнутий у формений одяг Збройних сил України, який побачивши хуліганські дії ОСОБА_6 , зробив останньому усне зауваження на припинення таких дій. Однак, ОСОБА_6 , не реагуючи на зауваження ОСОБА_8 , продовжив вищевказаний конфлікт. Надалі, ОСОБА_8 з метою припинення хуліганських дій ОСОБА_6 , повторно просив останнього покинути проїзну частину дороги та припинити нецензурно висловлюватись в громадському місці.

В цей момент ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що перед ним перебуває представник Збройних сил України, який одягнений у однострій із наявними на ньому розпізнавальними знаками у вигляді шевронів та погонів, з метою власного самоствердження, продовжив вчинення хуліганських дій, пов`язаних з вчиненням опору ОСОБА_8 .

Надалі ОСОБА_6 близько 18:40, перебуваючи у громадському місці - на проїзній частині автодороги, що по АДРЕСА_2 , після того, як ОСОБА_8 своїми діями розпочав перешкоджати вчиненню хуліганських дій ОСОБА_6 , розвернувся, підійшов та почав шарпати за верхній одяг ОСОБА_8 , розпочав випихати його на проїзну частину дороги, де рухались транспортні засоби та намагався кинути під колеса проїжджаючого автомобіля, водію якого внаслідок таких дій було створено аварійну дорожню ситуацію, що призвело до зупинки дорожнього руху на вказаній ділянці дороги, також у ході чого почав наносити удари руками та ногами в різні частині тіла останнього від яких той впав на асфальтобетонне покриття проїзної частини дороги вул. В. Великого в м. Чортків. В цей момент до них підійшов ОСОБА_9 та інші очевидці, які почали відтягувати ОСОБА_6 . Під час того, як ОСОБА_6 відтягували, він намагався продовжити актині дії спрямовані на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 . В цей момент до чоловіків підбігли ОСОБА_9 та інші очевидці, які почали відтягувати ОСОБА_6 , який продовжував чинити активні хуліганські дії, спрямовані на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_6 потерпілому ОСОБА_8 завдано фізичного болю та спричинено тілесні ушкодження у вигляді синця правої скроневої ділянки голови, тим самим заподіяно шкоду особистим інтересам ОСОБА_8 , наданих йому Конституцією України правам на повагу до своєї гідності, свободи та особистої недоторканності, а також було грубо порушено громадський порядок, а саме суспільні відносини, які забезпечують нормальні умови життя людей, спокійний відпочинок і дотримання правил поведінки в побуті.

13.11.2024 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українця, громадянина України, уродженця с. Яблунів Гусятинського району Тернопільської області, жителя АДРЕСА_3 .

14.11.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, пов`язане з опором громадянину, який припиняв хуліганські дії.

Підставою застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «Чеботарі проти Молдови» ((Cebotariv. Moldova),N 35615/06, п.48, від 13.11.2007) зазначено, що за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана, або взята під варту з метою примушування зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб, або з метою отримання від неї фактів, чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 п.175 зазначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти, або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

За таких обставин, затримання ОСОБА_6 , оголошення підозри та обрання запобіжного заходу щодо нього не суперечить нормам Конституції України, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та нормам КПК України.

Під час досудового розслідування зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні злочину передбаченому ч. 3 ст. 296 КК України.

Ці докази містяться в:

Протоколі заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 , від 13.11.2024;

Протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.11.2024;

Протоколі допиту потерпілого ОСОБА_8 , від 13.11.2024;

Протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 13.11.2024;

Протоколі пред`явлення для впізнання за фотознімками від 14.11.2024.

Санкція ч. 3 ст. 296 КК України, за якою в даний час кваліфікуються злочинні дії ОСОБА_6 , передбачає безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років.

Проаналізувавши положення даних правових норм, та те, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, та у випадку доведення його вини, йому буде призначено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк мінімум 2 роки, а тому спокуса ухилитися від слідства та суду у нього є великою, а це є ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також має місце наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 , а також на свідка ОСОБА_10 , та інших свідків, які в подальшому будуть встановлені по даному кримінальному провадженні з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Також наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає в тому, що підозрюваний ОСОБА_6 , може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності за умисні злочини, в тому числі за хуліганство, його протиправна поведінка є систематичною, про що свідчить вказаний перелік судимостей, а також і те, що злочин вчинений за наявності обтяжуючих обставин, а саме перебування у стані алкогольного сп`яніння.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам. Підозрюваний ОСОБА_6 вчинив нетяжкий злочин і у випадку доведення його вини у вчиненні даного кримінального правопорушення йому буде призначено найсуворіший вид кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, мінімальним строком 2 роки, тому є достатні підстави вважати, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності за скоєне буде намагатися переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати свідків та потерпілого.

Крім того, обрання менш суворих запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Відповідно до ч. 4,5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину становить від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому на підставі наведеного просить визначити розмір застави в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 58 400 (п`ятдесят вісім тисяч чотириста) гривень, для належного виконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених на нього обов`язків.

В судовому засіданні прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , начальник СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд застосувати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Слідча суддя, розглянувши клопотання, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ст. 12 вищезазначеного Кодексу під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, в сфері кримінального судочинства ризиком розуміється конкретний прояв протидії кримінальному провадженню, що дає підстави застосувати до підозрюваного певний запобіжний захід.

Згідно ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині обґрунтування свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення.

При цьому, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідча суддя виходить не з точки зору доведеності вини підозрюваного, а з точки зору їх допустимості і приходить до висновку, що підозрювана особа могла вчинити злочин за викладених обставин.

Отже, слід визнати підозру обґрунтованою та достатньою для того, що прийти до висновку про наявність ризику, передбаченого п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, так як ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, та у випадку доведення його вини, йому буде призначено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк мінімум 2 роки, а тому спокуса ухилитися від слідства та суду у нього є великою. Також ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 , а також на свідка ОСОБА_10 та інших свідків, які в подальшому будуть встановлені по даному кримінальному провадженні з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Крім того, підозрюваний ОСОБА_6 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності за умисні злочини, в тому числі за хуліганство, його протиправна поведінка є систематичною, про що свідчить вказаний перелік судимостей, а також і те, що злочин вчинений за наявності обтяжуючих обставин, а саме перебування у стані алкогольного сп`яніння.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.04.2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою» подання про обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту повинно бути мотивованим і містити підстави для обрання такого запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Отже, слідчий суддя повинен з`ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), то слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

Аналізуючи обставини справи, дані про особу підозрюваного, запропоновані законодавцем запобіжні заходи, той факт, що прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідча суддя приходить до висновку, що в даному конкретному кримінальному провадженні дієвим заходом процесуального примусу попереджувального характеру, застосованим до підозрюваного ОСОБА_6 може бути інший запобіжний захід, більш м`який, ніж тримання під вартою.

З урахуванням зазначених вимог кримінального процесуального закону, враховуючи вагомість наявних доказів, що підтверджують вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, яке відноситься до категорії нетяжких, наявні вищезазначені ризики, зокрема, переховування від органів досудового слідства та суду, даних про його особу, його вік, те що він має постійне місце проживання в м. Чорткові Тернопільської області, раніше притягався до кримінальної відповідальності, слідча суддя вважає, що клопотання прокурора слід задовольнити частково, обравши щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

З врахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя,--

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Яблунів та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк два місяці і заборонити йому залишати житло, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

-з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора чи суду з місця проживання, тобто квартири АДРЕСА_4 , в якій він зареєстрований та проживає.

Виконання ухвали про домашній арешт покласти на Чортківське РУП ГУНП в Тернопільській області.

У разі необхідності строк домашнього арешту може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 Кримінального процесуального кодексу України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом визначити два місяці, тобто до 14 січня 2025 року включно.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_6 негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повне рішення суду виготовлене 20 листопада 2024 року.

Слідча суддя:/підпис/

Згідно з оригіналом

Ухвала набрала законної сили "____"_____________2024 року.

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах кримінального провадження № 0000454 від 13.11.2024.

Слідча суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано "____"_________________2024 року.

Секретар: