Провадження № 1-кс/202/5751/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

21 серпня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська (нині - м. Кам`янське) Дніпропетровської області, громадянина України, який має вищу освіту, одружений, має малолітню дитину 2015 року народження, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 310 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся з погодженим із прокурором клопотанням про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000552 від 24.10.2023 року.

В цьому кримінальному провадженні 20 серпня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 310 КК України, а саме: участь у злочинній організації; незаконне виготовлення, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечних наркотичних засобів, вчинені повторно, злочинною організацією; незаконний посів та вирощування конопель з метою збуту, вчинені злочинною організацією.

Слідчий зазначає, що на даному етапі досудового розслідування обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді аудіо-, відеоконтролю особи №5785т/55/103-2024, №5615т/55/103-2024, №5610т/55/103-2024, №5614т/55/103-2024, №5775т/55/103-2024, №5974т/55/103-2024, №5975т/55/103-2024; протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді спостереження за особою №5625т/55/103-2024, №5979т/55/103-2024, №5627т/55/103-2024, №5619т/55/103-2024, №5980т/55/103-2024; протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупівлі №3923т/55/103-2024, №4769т/55/103-2024, №4770т/55/103-2024, №4365т/55/103-2024, №5011т/55/103-2024, №5395т/55/103-2024; висновками експерта №СЕ-19/104-24/29944-НЗПРАП, №СЕ-19/104-24/29948-НЗПРАП, №СЕ-19/104-24/29949-НЗПРАП,№СЕ-19/104-24/11241-НЗПРАП, №СЕ-19/104-24/11238-НЗПРАП, №СЕ-19/104-24/28930-НЗПРАП, №СЕ-19/104-24/28929-НЗПРАП, протоколами оглядів грошових коштів, які були видані особам під час проведення оперативних закупівель; протоколами огляду телефонів закупників, здійснених до чи після проведення оперативних закупок, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий вважає, що наявні ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших співучасників, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна. Знаходячись на свободі, підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність покарання у вигляді реального позбавлення волі, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Тобто суворість покарання може слугувати приводом до переховування підозрюваного від слідства та суду.

Крім того, під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій задокументовано наявність у підозрюваного значних матеріальних статків, які останній у подальшому може використовувати для тривалого переховування, в тому числі за кордоном, що унеможливить притягнення його до кримінальної відповідальності.

Слідчий відзначає, що суспільний резонанс у даному кримінальному провадженні викликаний тим, що дії підозрюваного були направлені на участь у злочинній організації, учасники якої вчиняли особливо тяжкі злочини у сфері обігу наркотичних засобів, у тому числі під час широкомасштабної збройної агресії з боку російської федерації. Торгівля наркотичними засобами є ганебним явищем для держави та суспільства.

Так, у той час, коли суспільство згуртовується заради єдиної спільної мети перемоги у війні, підозрюваний та інші члени злочинної організації з метою особистого незаконного збагачення систематично вчиняють особливо тяжкі злочини та отруюють громадян, в тому числі чоловіків та підлітків, збуваючи останнім особливо небезпечні наркотичні засоби. У зв`язку з цим суспільство є заінтересованим у тому, щоб особа, якщо вона дійсно вчинила злочин, у якому підозрюється, понесла відповідне справедливе покарання.

Також, на думку слідчого, існує ризик знищення, приховування, спотворення будь-якої з речей чи документів, які використовувалися співучасниками кримінального правопорушення при підготовці до вчинення злочину, безпосередньої реалізації алгоритму злочинних дій щодо незаконного виготовлення, перевезення та зберігання з метою збуту та збуту наркотичного засобу - канабіс, а також задля маскування злочинної діяльності. Зокрема підозрюваний може знищити документи, чорнові записи щодо збуту наркотичних засобів, інші документи, які мають значення для досудового розслідування, але про які органу досудового розслідування можливо ще не відомо.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 знає спосіб зв`язку та місце проживання інших співучасників злочину, свідків та може здійснювати дії, направлені на організацію їх подальшого переховування від органу досудового розслідування. Одночасно з цим, у разі встановлення вказаних осіб підозрюваний ОСОБА_4 шляхом погроз, шантажу або підкупу може схилити вказаних осіб до надання певних показань, які будуть вигідні стороні захисту, або перешкоджати встановленню істини у даному кримінальному провадженні.

Під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно підозрюваного ОСОБА_4 задокументовані численні факти вчинення підозрюваним особливо тяжких злочинів. У теперішній час підозрюваному повідомлено про підозру у вчиненні восьми особливо тяжких злочинів.

Отже, можна зробити висновок, що протиправна діяльність підозрюваного є систематичною, умисною та пов`язаною із бажанням швидкого незаконного збагачення за рахунок вчинення злочинів. Вказані факти також дають підстави вважати, що підозрюваний є схильним до вчинення кримінальних правопорушень, має слабкі соціальні зв`язки та, перебуваючи на свободі, може вчинити нові умисні злочини.

Слідчий вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За цих підстав слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання слідчого. Вважали, що підозра у вчиненні злочинів, передбачених ст. ст. 205, 307, 310 КК України є необґрунтованою, а ризики, на які посилається слідчий та прокурор, недоведеними. На думку сторони захисту, стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження можливості переховування. Під час проведення обшуків у нього не було вилучено будь-яких заборонених предметів, водночас вилучено всі речі, які цікавити орган досудового розслідування. Всі закупники є залегендованими, отже він не може на них впливати. Також звертали увагу, що він раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався. Тому просили застосувати запобіжний захід, непов`язаний із триманням під вартою. В разі застосування запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Слідчий суддя виходить із того, що згідно з частиною першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першою статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя враховує, що 20 серпня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 310 КК України.

Визначаючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, слідчий суддя виходить із того, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема рішеннями у справах "Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства", "Лабіта проти Італії", "Мюррей проти Сполученого Королівства", "Ільгар Маммадов проти Азербайджану", "Нечипорук і Йонкало проти України", термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що на цьому етапі досудового розслідування обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується, насамперед, матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій (спостереження, аудіо-, відеоконтроль, негласне отримання зразків, контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупівлі тощо), а також висновками експертизи наркотичних засобів.

Посилання сторони захисту в судовому засіданні на те, що у ОСОБА_4 під час обшуку не було вилучено наркотичних засобів не спростовує його причетність до правопорушення, оскільки його участь у вчиненні злочинів підтверджується зібраними під час досудового розслідування іншими доказами, зокрема протоколами негласних слідчих (розшукових) дій, які проводилися відносно нього та інших підозрюваних.

Також у судовому засіданні встановлено, що 20 серпня 2024 року у кримінальному провадженні у підозрюваних та інших пов`язаних із ними осіб були проведені обшуки, під час яких вилучено значну кількість наркотичних засобів, по яким на цей час призначені відповідні експертизи.

Отже, незалежно від подальшої доведеності підозри чи правової кваліфікації інкримінованих ОСОБА_4 діянь сукупність досліджених у судовому засіданні доказів переконливо свідчить, що він є причетним до їх вчинення.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено існування наведених слідчим у клопотанні ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших співучасників, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Зазначені ризики підтверджуються тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення у складі злочинної організації, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, що може спонукати його до спроби уникнути покарання шляхом переховування від органу слідства та суду.

Про вагомість цього ризику, а також про існування ризику вчинення нових кримінальних правопорушень або продовження кримінального правопорушення свідчить те, що ОСОБА_4 небезпідставно підозрюється в тому, що він приймав участь у злочинній організації, діяльність якої полягала у незаконному виготовленні, зберіганні, перевезенні, збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, у тому числі незаконному посіві та вирощуванні конопель з метою їх збуту.

Слідчий суддя звертає увагу, що згідно з практикою ЄСПЛ ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування (рішення у справі «Бекчиєв проти Молдови»). При цьому серйозність покарання є істотною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає, що існує достатньо висока ймовірність того, що останній із метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих йому злочинів, може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя відзначає, що в даному випадку суворість покарання, передбаченого за злочини, в яких обґрунтовано підозрюють ОСОБА_4 , у сукупності з даними про особу підозрюваного, який згідно з пред`явленою йому підозрою займав не останню роль в ієрархії злочинної організації, так як безпосередньо йому підпорядковувалися збувачі наркотичних засобів, а він, у свою чергу, звітував перед організаторами ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також усіма іншими обставинами інкримінованих кримінальних правопорушень, які полягали в незаконному виготовленні, зберіганні, перевезенні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, посіві та вирощуванні конопель з метою збуту, що було пов`язано із залученням значної кількості учасників та засобів (знарядь) та отримало певний суспільний резонанс, є достатньо суттєвим елементом при оцінюванні ризику його переховування та незаконного впливу на інших осіб (співучасників, свідків), які можуть викривати його у вчиненні злочинів.

Враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні відносно підозрюваного тільки розпочато і органу слідства необхідно провести певні слідчі та процесуальні дії, в тому числі за участю підозрюваних, свідків, отримати відповідні висновки експертів, існує ризик незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків та інших співучасників злочину.

На думку слідчого судді, підозрюваний, перебуваючи на волі, дійсно може з метою уникнення кримінальної відповідальності незаконно впливати на свідків та інших співучасників у даному провадженні.

Крім того, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, але з огляду на нетривалий час досудового розслідування та не проведення всіх слідчий дій на цьому етапі провадження можуть залишатися невилученими.

Також слідчий суддя вважає, що підозрюваний, незаконна діяльність якого була для нього джерелом матеріального прибутку і була викрита правоохоронним органом, не маючи законних джерел доходу, так як офіційно він ніде не працює, може вчинити інше правопорушення чи продовжити правопорушення, в якому підозрюється, так як добре обізнаний про методи і засоби вирощування, виготовлення та збуту наркотичних засобів.

Крім зазначених ризиків, при вирішенні питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя ураховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, зокрема те, що у кримінальному провадженні проведений ряд результативних негласних слідчих (розшукових) дій, вилучено у підозрюваних під час проведених 20.08.2024 обшуків значну кількість наркотичних засобів та інші докази правопорушення.

Слідчим суддею береться до уваги тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_4 винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який хоча й є раніше не судимим, має певні соціальні зв`язки (є одруженим, має малолітню дитину), проте офіційно ніде не працює і не має постійного законного джерела доходу.

Отже, на переконання слідчого судді, застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, на даному етапі досудового розслідування не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Той факт, що підозрюваний згідно з долученими стороною захисту документами позитивно характеризується та у минулі роки звертався за медичною допомогою та лікуванням до медзакладів у зв`язку з рядом захворювань, не спростовує необхідність застосування до нього найсуворішого запобіжного заходу, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів і даних про наявність у підозрюваного таких хвороб, які б унеможливлювали отримання ним належної медичної допомоги в умовах тримання під вартою, слідчому судді стороною захисту не надано.

Слідчий суддя вважає, що у випадку застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту він не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеня, що може запобігти встановленим ризикам з огляду його обґрунтовану підозру у вчинені особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обліку наркотичних засобів, а також його провідну роль у цих злочинах.

Відтак, оцінюючи всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, які характеризують підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а саме відносно ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Щодо визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, то слідчий суддя виходить із того, що відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом із тим згідно з пунктами 4 та 5 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України та щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Слідчим суддею враховується, що ОСОБА_4 , хоча й має певні соціальні зв`язки, раніше не судимий, водночас він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255 КК України та ч. 3 ст. 307 КК України, тобто особливо тяжких злочинів участі в злочинній організації та у сфері обігу наркотичних засобів, які вчинялися з метою отримання великих прибутків.

Така незаконна діяльність носила достатньо тривалий характер, була пов`язана із залученням значної кількості учасників (понад 10 осіб), об`єктів нерухомого майна, транспортних засобів, налічує декілька епізодів злочинів, пов`язаних зі збутом наркотичних засобів, за які, до речі, передбачається сувора відповідальність не лише в Україні, а й країнах Європейського Союзу. В даному випадку підвищена суспільна небезпека кримінального наркозбуту пов`язана з тим, що на ґрунті наркоманії вчинюються різні небезпечні злочини.

Тому в цьому конкретному кримінальному провадженні вимоги суспільного інтересу переважають над всіма іншими обставинами, в тому числі даними про особу підозрюваного, який не викликає такого рівня довіри, при якому можливо гарантувати його належну процесуальну поведінку в разі звільнення його з-під варти під заставу.

Отже, з огляду на вищевказані обставини, слідчий суддя вважає, що заставу підозрюваному слід не визначати, оскільки на цьому етапі досудового розслідування застава явно не зможе запобігти ризикам, передбаченим частиною 1 статті 177 КПК України.

Навпаки, сплативши навіть значну суму застави, підозрюваний буде мати реальну можливість впливати на свідків та інших осіб, які разом із ним входили до складу злочинної організації, зокрема збувачів, які йому підпорядковувалися, або взагалі вдатися до втечі, що ускладнить або унеможливить понесення ним кримінальної відповідальності в разі доведення в подальшому його підозри у вчиненні інкримінованих злочинів.

За таких обставин клопотання слідчого необхідно задовольнити повністю, застосувавши відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 310 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його затримання 20 серпня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді до 18 жовтня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9