Зіньківський районний суд Полтавської області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/1664/24
Номер провадження 1-кс/530/440/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02.08.2024 р. м. Зіньків
Зіньківський районний суд Полтавської області у складі :
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
підозрюваного ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4
слідчого ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавської області ОСОБА_5 погоджене з прокурором Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного за ч.1 ст. 121 КК України,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, одруженого, освіта професійно технічна, не працюючого, маючому на утриманні трьох малолітніх дітей, інваліду 1 групи, раніше не судимому, не військовозобов`язаному,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
Як вбачається з клопотання слідчого відділення відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_5 погоджене з прокурором Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 що подане до слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області в порядку КПК України, органом досудового розслідування встановлено, що 31.07.2024 близько 20 години 30 хвилин, ОСОБА_3 , знаходячись поблизу власного господарства, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи умисно, бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння у вигляді заподіяння тілесних ушкоджень, взяв до рук пневматичну рушницю марки «EKOL Major ES450», споряджену кульою 4.5 кал та здійснив два постріли із пневматичної рушниці марки «EKOL Major ES450» в напрямку малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого, внаслідок потрапляння однієї кулі, спричинив потерпілому ОСОБА_6 тілесні ушкодження у виді проникаючого вогнепального кульового поранення черевної порожнини з вхідним раньовим каналом ні рівні правої поперекової ділянки, стороннє тіло металевої щільності черевної порожнини, що відповідно до п.2.1.3/К Наказу МОЗ України №6 від 17.01.1995 кваліфікуються, як ТЯЖКІ тілесні ушкодження за ознакою небезпеки для життя в момент їх спричинення.
В результаті отриманого тілесного ушкодження малолітнього ОСОБА_6 доставлено до КП «Полтавська обласна клінічна лікарня ім.М.В. Скліфосовського Полтавської обласної ради» для отримання медичної допомоги.
01.08.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
Вина підозрюваного ОСОБА_3 у вчиненні даного злочину підтверджується наступними доказами:
1)Протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 31.07.2024;
2)протокол огляду місця події від 31.07.2024;
3)речовими доказами;
4)протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 01.08.2024;
5)протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_8 від 01.08.2024;
6)протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 від 01.08.2024;
7)протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 01.08.2024;
8)протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 01.08.2024;
9)протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 01.08.2024;
10)протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 01.08.2024;
11)протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_13 від 01.08.2024;
12)протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 01.08.2024;
13)протокол допиту підозрюваного ОСОБА_3 від 01.08.2024;
14)протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_3 від 01.08.2024,
15)іншими матеріалами кримінального провадження.
Тобто сторона обвинувачення наголошує на наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, що є підставою для застосування відносно нього запобіжного заходу.
Метою застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_3 згідно п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
-переховуватись від органів досудового розслідування та суду;
-незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Посилаючись на зазначені вище ризики і наявність обґрунтованої підозри, слідчий стверджує, що застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу тримання під вартою є найбільш відповідним у даному випадку, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив обрати підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів та звернув увагу що дана справа є резонансною , оскільки потерпілий по кримінальному провадженню це малолітній хлопчик віком 8 років , а підозрюваний відповідно до матеріалів кримінального провадження - здійснив умисно , і два постріли , потерпіла сторона проживає у цьому ж селі , тому ризики тиску на потерплу сторону та свідків є наявними
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 вказав, що дійсно такий випадок відбувся , все це сталося на підставі конфлікту між його сином та потерпілим , він розкаюється та зазначає що все відшкодує потерпілій стороні , прохав врахувати що він інвалід першої групи загального захворювання , у нього є сім`я - дружина , троє малолітніх дітей та батьки. На запитання слідчого судді відповів що рушницю купив б/у за 2000 гривень , інструкцію вивчав , мощність квинтівки знає , дійсно хотів попасти у хлопця по ногах , стріляв двічі .
Захисник підозрюваного ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_15 суду вказала що вважає, що є підстави застосувати більш м`який запобіжний захід , а саме цілодобовий домашній арешт , оскільки її підзахисний вину визнає на цьому етапі , з`являвся на всі слідчі дії , планує відшкодувати всі збитки про це зазначав в даному судовому засіданні , має міцні соціальні зв`язки , а саме дружину , троє малолітніх дітей , батьків з якими проживає , є інвалідом першої групи та відповідно до виписків лікарів потребує стороннього догляду та прийняття ліків , дружина забезпечує йому відповідне спеціальне харчування , також він перебуває на обліку у лікаря психіатра з розумовою відсталістю , закордонного паспорта не має , вказала що прокурор та слідство при підтриманні цього клопотання не довели ризики переховування від слідства та впливу , тому прохала застосувати більш м`який запобіжний захід , а саме цілодобовий домашній арешт.
Дослідивши подане клопотання та додані матеріали, вислухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника , суд вважає, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених цією статтею.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.
Як вбачається з клопотання, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України належить до категорії тяжких злочинів.
Так, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, яким спричинено тяжкі тілесні ушкодження, за який законом передбачена можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, потерпілим у справі є малолітня особа .
Обгрунтована підозра ОСОБА_3 у вчиненні даного злочину підтверджується наступними доказами:
1)Протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 31.07.2024;
2)протокол огляду місця події від 31.07.2024;
3)речовими доказами;
4)протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 01.08.2024;
5)протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_8 від 01.08.2024;
6)протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 від 01.08.2024;
7)протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 01.08.2024;
8)протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 01.08.2024;
9)протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 01.08.2024;
10)протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 01.08.2024;
11)протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_13 від 01.08.2024;
12)протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 01.08.2024;
13)протокол допиту підозрюваного ОСОБА_3 від 01.08.2024;
14)протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_3 від 01.08.2024,
іншими матеріалами кримінального провадження.
Підозрюваний не навчається, ніде офіційно не працює, офіційних доходів немає, тому є підстави вважати, що ОСОБА_3 , знаходячись на волі, через усвідомлення втрати свободи на тривалий строк, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, змінити місце проживання, залишити територію с.Пишненки Полтавського району Полтавської області, не повідомивши про це слідчого, прокурора та/або суд.
Крім того, підозрюваний перебуваючи на волі, може незаконно вплинути на свідків та потерпілої сторони по даному кримінальному провадженню, шляхом висловлення погроз, застосування фізичного насильства, схиляння їх до дачі неправдивих показань.
У разі застосування до підозрюваного ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не можливо запобігти вищевказаним у клопотанні ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість підозрюваному вчинити дії вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.
На підставі вищевикладеного вважаю, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні.
На підставі викладеного, беручи до уваги наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Таким чином, наявна обґрунтована підозра відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявність ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, існуюча практика Європейського суду з прав людини, якою визначено, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, усталена позиція Верховного суду, а також мета забезпечення належної поведінки обвинуваченого, ще раз суд зазначає можливість здійснювати вплив на свідків в телефонному режимі - свідчать про неможливість запобігання існуючим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Вищезазначене підтверджується доказами, доданими до клопотання.
При вирішенні питання, щодо обрання запобіжного заходу також враховано, що у практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення особою тяжкого злочину на початковому етапі розслідування виправдовує тримання під вартою.
При визначенні виду можливого запобіжного заходу, суд враховує існування встановлених в судовому засіданні ризиків та вважає необхідним обрати ОСОБА_3 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-який більш м`який запобіжний захід, не може запобігти доведеним ризикам і забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та вказане в повній мірі відповідає меті такого запобіжного заходу та меті позбавлення особи свободи, як можливому законному випадку порушення такого права, передбаченому абз. с) ст. 5 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод.
Підстав, що перешкоджають обранню запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, суд не вбачає.
Отже, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрювану особу з певним злочином, та які не повинні бути переконливими в тій мірі, щоб звинуватити особу у його вчиненні, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
Таким чином, на даному етапі суд має встановити доведеність того, що підозрюваний міг вчинити кримінальне правопорушення і є підстави для здійснення подальшого досудового розслідування. При цьому, належну оцінку доказам, встановлення фактичних обставин справи, правильність кваліфікації має дати суд при можливому розгляді справи по суті.
Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, забезпечує особам, яким обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи, що означає необхідність перевірки не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а також мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою. Суд має з`ясувати можливість застосування до особи, яка тримається під вартою, будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 177, 183, 199, 372 КПК України, суд
Клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавської області ОСОБА_5 погоджене з прокурором Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного за ч.1 ст. 121 КК України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 , громадянину України, українцю, одруженому, освіта професійно технічна, не працюючому, маючому на утриманні трьох малолітніх дітей, інваліду 1 групи, раніше не судимому, не військовозобов`язаному запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів починаючи з 02.08.2024.
Строк дії ухвали слідчого судді щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 02.08.2024 року.
Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 01.10.2024 року.

Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, а саме у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень, дана сума є достатньою для внесення її як застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі звільнення ОСОБА_3 з-під варти під заставу, покласти на нього обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом для проведення процесуальних дій; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 01.10.2024, включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом встановленого законом строку з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1