Справа № 366/2567/24
Провадження № 1-кс/366/284/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт. Іванків клопотання слідчого відділення розслудвання злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором у кримінальному провадженні № 0000099 ОСОБА_7 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Бориспіль Київської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, не одруженого, такий, що відповідно до ст. 89 КК України, раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим суддею отримано вказане клопотання, яке відповідає вимогам статті 184 КПК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Слідчим групи слідчих у кримінальному провадженні слідчим ВРЗЗС СВ Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській область розслідується кримінальне провадження № 0000099 від 21.08.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення:

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 21.08.2024 року орієнтовно о 18 годині 30 хвилин, за адресою: АДРЕСА_2 , яке на праві власності належить рідній сестрі ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_9 - на грунті виниклих неприязних відносин, які в нього склались з потерпілим, в останнього з мотивів помсти, виник змішаний (визначений, - щодо способу, та не визначений, - щодо кількості майна) умисел на пошкодження чужого майна, загально небезпечним способом, а саме шляхом підпалу.

В подальшому, ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел направлений на пошкодження чужого майна загально небезпечним способом, а саме шляхом підпалу, керуючись мотивом помсти потерпілому, а саме, ОСОБА_8 , діючи умисно, усвідомлено за допомогою сірників, які мав при собі, - умисно підпалив сіно, яке знаходилось в середині господарської споруди, після чого з місця події зник.

Внаслідок умисних, злочинних та протиправних дій ОСОБА_10 , вчинених загальнонебезпечним способом, а саме шляхом підпалу сіна, що знаходилось на горищі господарської споруди, вогнем пошкоджено господарську споруду та дах житлового будинку на загальній площі 80 м. кв.

22.08.2024 року, за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000099 від 21 серпня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років., а підозра останнього у вчиненні злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: оглядом місця події, показаннями потерпілого, щодо місця, обставин події, показами свідків, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Бориспіль Київської області, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючий, не одружений, такий, що відповідно до ст. 89 КК України, раніше не судимий.

У кримінальному проваджені існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а саме:

- відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, суду, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років, тому підозрюваний, а тому під тяжбою отримання покарання, останній може ухилятися від органу досудового розслідування та суду, чим унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України.

- відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може негативно впливати на потерпілого та свідків, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років, тому підозрюваний, під тяжбою отримання покарання підозрюваний може здійснювати тиск на потерпілого та свідків, що негативно вплине на повне та неупереджене досудове розслідування.

- відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі, в тому числі з застосуванням іншого альтернативного (не пов`язаного з домашнім арештом) запобіжного заходу, в умовах воєнного стану та військової агресії збройних сил Російської федерації, може вчинити інші кримінальні правопорушення як у сфері незаконного поводження з вогнепальною зброєю, у тому числі проти життя та здоров`я особи, під час здійснення впливу на інших учасників кримінального провадження.

Застосування до підозрюваноого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації.

Не можливе і застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням, до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави не зможе унеможливити вчинення останнім кримінальних правопорушень (злочинів) та переховування від органу досудового розслідування та суду, та не можливе виходячи з того, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, тим самим в останнього відсутні джерела доходів та він не матиме реальної можливості внести грошові кошти з метою забезпечення останнім покладених на нього обов`язків.

В ході досудового розслідування виникла необхідність у обранні відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 є згідно ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а також те, що на даний час існують ризики, які дають достатні підстави звернутися з клопотанням до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що з метою запобігання вищеперерахованим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 необхідно обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання в повному обсязі, просив застосувати запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник заперечував проти застосування відносно його підзахисного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, та захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 21.08.2024 року орієнтовно о 18 годині 30 хвилин, за адресою: АДРЕСА_2 , яке на праві власності належить рідній сестрі ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_9 - на грунті виниклих неприязних відносин, які в нього склались з потерпілим, в останнього з мотивів помсти, виник змішаний (визначений, - щодо способу, та не визначений, - щодо кількості майна) умисел на пошкодження чужого майна, загально небезпечним способом, а саме шляхом підпалу.

В подальшому, ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел направлений на пошкодження чужого майна загально небезпечним способом, а саме шляхом підпалу, керуючись мотивом помсти потерпілому, а саме, ОСОБА_8 , діючи умисно, усвідомлено за допомогою сірників, які мав при собі, - умисно підпалив сіно, яке знаходилось в середині господарської споруди, після чого з місця події зник.

Внаслідок умисних, злочинних та протиправних дій ОСОБА_10 , вчинених загальнонебезпечним способом, а саме шляхом підпалу сіна, що знаходилось на горищі господарської споруди, вогнем пошкоджено господарську споруду та дах житлового будинку на загальній площі 80 м. кв.

22.08.2024 року, за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000099 від 21 серпня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, які долучено до клопотання.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_4 раніше не судимий, не одружений, не працевлаштований.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 1, 3, 5 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт (пункти 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України), і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, зокрема, зважаючи на обставини кримінального правопорушення.

Врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, як це передбачено статтею 181 КПК України, та покладенням відповідних обов`язків.

Керуючись статтями 176-178, 183,184, 193,194, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Бориспіль Київської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, не одруженого, такого, що відповідно до ст. 89 КК України, раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без використання електронних засобів контролю та заборонити останньому у межах строку досудового розслідування, а саме до 22 жовтня 2024 року, цілодобово залишати нинішнє фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , крім розумного фактичного часу необхідного для прибуття за викликом слідчого, прокурора, суду, перебування в органах досудового слідства, суду й участі в слідчих та процесуальних діях в кримінальному провадженні.

На підставі статті 194 КПК України зобов`язати ОСОБА_4 :

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду в цьому кримінальному проваджені;

повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання;

утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

не виїжджати за межі с.Шпилі, Вишгородського району, Київської області без дозволу слідчого, прокурора;.

Зобов`язати уповноважений орган Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали до 22 жовтня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1