ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1029/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" жовтня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

потерпіла ОСОБА_6 ,

у судововому засіданні в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003787 від 24.09.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва,

громадянина України, який зареєстрований за

адресою: АДРЕСА_1 , та який проживає за адресою:

АДРЕСА_2 раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України

встановив:

Історія провадження

До Дарницького районного суду м. Києва 15 грудня 2023 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003787 від 24.09.2023, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, кожного.

Розгляд цього кримінального провадження неодноразово відкладався у переважній більшості випадків за клопотанням потерпілої ОСОБА_6 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 червня 2024 року за клопотанням прокурора ОСОБА_3 були виділені матеріали кримінального провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 в окреме судове провадження із присвоєнням окремого номера та передані виділені матеріали кримінального провадження стосовно останнього судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_8 для вирішення питання про об`єднання з матеріалами кримінального провадження стосовно ОСОБА_7 , які перебували на її розгляді.

Наразі судом здійснюється судовий розгляд стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Під час судового розгляду потерпілою ОСОБА_6 заявлено клопотання про призначення в цьому кримінальному провадженні судової психологічної експертизи із посиланням на те, що нею заявлено до обвинуваченого ОСОБА_5 цивільний позов про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. З метою належного і точного визначення розміру моральної шкоди потерпіла вважає необхідним провести у справі судово-психологічну експертизу.

Позиції сторін

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала заявлене нею клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти призначення експертизи, обґрунтовуючи необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, а також тим, що встановлення розміру моральної шкоди можливо за допомогою інших засобів доказування, і не є обов`язковою у цій категорії провадження.

Захисник ОСОБА_4 , позицію якого підтримав його підзахисний ОСОБА_5 , зазначив, що сторона захисту не заперечує і не оспорює факту завдання потерпілій моральної шкоди та частково така вже була відшкодована, що підтверджується матеріалами справи, через що просив відмовити у задоволенні цього клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов таких висновків.

Мотиви суду

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частина 1 ст. 242 КПК України регулює, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява № 61679/00) експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Отже, судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Приписи ЦК України передбачають, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з і протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або і юридичної особи. (ст. 23 ЦК України).

Суд звертає увагу, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Враховуючи ненаведені положення ст. 23 ЦК України, визначення розміру моральної шкоди, завданої фізичним або юридичним особам належить до компетенції суду.

За змістом ст. 84 КПК України вбачається, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню вид та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Судом встановлено, що клопотання про призначення судово-психологічної експертизи заявлене потерпілою в рамках цивільного позову, поданого до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування завданої потерпілій внаслідок вчиненого кримінального правопорушення матеріальної та моральної шкоди.

Окремо до цього, після виділення матеріалів стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 в окреме провадження, у судовому засіданні 22 жовтня 2024 року потерпілою ОСОБА_6 була подана уточнююча позовна заява до обвинуваченого ОСОБА_5 .

Так, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки (п. 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 17.02.2023 № 661/5).

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотив твірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Таким чином, з наведеного вбачається, що висновки психолога з цього питання будуть носити імовірний характер та не будуть мати правового значення для вирішення спору, адже, розмір грошової компенсації за спричинені страждання входять до предмету доказування у справі й визначається судом у кожному конкретному випадку на засадах виваженості та розумності, що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Отже, призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, належить до компетенції суду. Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 372/4412/15-ц, який суд враховує.

Навіть попри це та з огляду на положення ст. 332 КПК України, потерпіла ОСОБА_6 не була позбавлена можливості (як і не позбавлена у майбутньому) самостійно залучити експертів для проведення зазначеної експертизи.

Водночас будь-яких відомостей, які би свідчили про неможливість залучення експертів потерпілою на договірних умовах для проведення експертизи до суду не подано.

Крім того, дані щодо звернення потерпілої під час досудового слідства до слідчого з клопотанням про призначення вказаної експертизи теж відсутні.

При цьому суд зважає на те, що потерпіла звернулася з цивільним позовом та самостійно визначила розмір завданої їй моральної шкоди (100 000 грн).

Важливою обставиною, яку суд оцінює при прийняті рішення щодо наявності підстав для призначення експертизи, є також необхідність дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження.

Як вже зазначав суд, це кримінальне провадження перебуває на розгляді з грудня 2023 року та непоодинокою підставою для перенесень судових засідань були заявлені клопотання потерпілої ОСОБА_6 про відкладення розгляду справи (8 разів).

У той самий час, в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини.

Так, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. (ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України).

Крім того, Європейський суд з прав людини вказував на те, що положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (справа «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine, заява № 15007/02, п. 71).

Враховуючи гарантоване право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки, а також те, що в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених КПК України, для призначення експертизи та потерпілою не доведена її необхідність та доцільність, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання відмовити.

Керуючись статтями 242, 332, 350, 369-372, 376 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_6 про призначення експертизи, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_9