Провадження №: 1-кп/336/1237/2024
У Х В А Л А

про підготовче судове засідання

23 вересня 2024 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

за участі прокурора ОСОБА_5 , захисників адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м.Запоріжжі обвинувальний акт по обвинуваченню

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця м. Запоріжжя, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працевлаштованого на посаді заступника головного лікаря з адміністративно-господарської діяльності КУ «Запорізький обласний спеціалізований будинок дитини «Сонечко» Запорізької обласної ради, не є особою щодо якої згідно ст. 480 КПК України передбачений особливий порядок кримінального провадження, раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 - ч. 2 ст. 111 КК України, ч.1 ст. 258 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , громадянина України, уродженця с. Благодітне Іванівського району Херсонської області, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , працевлаштованого на посаді майстра експлуатаційного цеху №14 (теплосиловий) ПАТ «Мотор Січ», не є особою щодо якої згідно ст. 480 КПК України передбачений особливий порядок кримінального провадження, раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 - ч. 2 ст. 111 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Від прокурора до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшов вищевказаний обвинувальний акт.

Такий обвинувальний акт отримано в провадження коллегії суддів Шевченківського районного суду м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

У підготовчому судовому засіданні прокурор просить суд призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, заявив про необхідність здійснення судового виклику до суду обвинувачених та захисників.

Інші учасники судового засідання заперечень проти висловленої прокурором позиції не мали.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, перевіривши обвинувальний акт, колегія суддів дійшла висновку про можливість призначення у справі її судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м. Запоріжжя, підстав, передбачених п. 1- 4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено, в зв`язку з чим процесуальних перешкод для призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, не вбачається.

Обставини, викладені в обвинувальному акті, не вимагають судового розгляду у закритому судовому засіданні чи судом присяжних.

Обставин, передбачених ст. 75 КПК України, що виключають участь суддів колегії в кримінальному провадженні, не вбачається.

Необхідним є виклик учасників кримінального провадження, а саме, прокурора, обвинувачених та захисників.

Прокурором подано клопотання про продовження обвинуваченим на 60 днів строку вказаного запобіжного заходу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Вимогами ч.1 ст. 186 КПК України встановлено, що клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

У судовому засіданні прокурор підтримав власне клопотання за вказаними у ньому доводами.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 , з думкою якого погодився і його підзахисний, просив вирішити клопотання прокурора на розсуд суду.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 з думкою якого погодився і його підзахисний, просив обрати домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання прокурора та перевіривши його доводи матеріалами кримінальної справи, суд, вирішуючи клопотання про продовження обвинуваченим строку запобіжного заходу, виходить з наступного.

Як встановлено під час судового провадження, обвинуваченим був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При продовженні строку дії запобіжного заходу має бути встановлена наявність трьох складових - чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор, чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

При цьому, як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу («Мюррей проти Сполученого Королівства» («Murrey v. the United Kingdom»)).

Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи («Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» («Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom»).

Обґрунтованість висунутої обвинуваченим підозри у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення у суду не викликає сумніву, адже підтверджується наданими матеріалами кримінального провадження, зокрема обвинувальним актом з пред`явленим у ньому обвинуваченням та з викладеним в акті реєстром проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам за ст. 177 КПК України.

Зокрема, згідно зі ст. 178 КПК України, суд зобов`язаний врахувати вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку, обвинувачений, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Встановлено, що обвинувачені обвинувачується у вчиненні зокрема особливо тяжкого кримінального правопорушення (злочину за ч.2 ст. 111 КК України), за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченим переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що обвинувачені з метою уникнення від покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину (позбавлення волі), можуть вдатися до відповідних дій.

Окрім цього, відповідно до вимог ч. 6 ст. 176 КПК України (зі змінами

№ 2198-IX від 14.04.2022) під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Суд вважає, що ризики, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу обом обвинуваченим у вигляді тримання під вартою, на даному етапі не зменшились.

Оцінивши у сукупності наведені обставини, суд не знаходить підстав для зміни обвинуваченим запобіжного заходу на менш суворий і з метою забезпечення виконання ними процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню, вважає доцільним, продовжити обвинуваченим строк тримання під вартою.

Встановлені судом ризики є надзвичайно високими, що в сукупності з тяжкістю можливого покарання, яке відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків, свідчать про недостатність застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, адже більш м`який запобіжний захід, не здатний забезпечити виконання обвиниваченими процесуальних обов`язків, а також запобігти наявним ризикам.

На переконання суду продовження строку тримання під вартою не суперечить вимогам статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який в цьому випадку полягає у необхідності забезпечення права учасників справи на розгляд справи у розумний строк та усунення небезпеки вчинення протиправних діянь обвинуваченими та, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Враховуючи, що обвинувачені підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, в Україні діє воєнний стан, тож суд не визначає розмір застави, керуючись положеннями ст. 183 ч. 4 КПК України, яка вказує, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 32, 34, 55, 61, 62, 181, 197, 199, п.4 ч.3, ст. ст. 314, 331, 392, КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити та продовжити ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, визначивши строк дії цієї ухвали до 21 листопада 2024 року включно.

Клопотання прокурора задовольнити та продовжити ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, визначивши строк дії цієї ухвали до 21 листопада 2024 року включно.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження

на 2 жовтня 2024 року о 15-00 годині,

яке відбудеться у залі судових засідань № 6 Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.

Справу розглядати у відкритому судовому засіданні судом у складі колегії: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю ОСОБА_10 , ОСОБА_2 ,

Дати розпорядження секретарю судового засідання:

- в призначене судове засідання здійснити виклик прокурора, обвинувачених та захисників.

Копію ухвали суду надіслати Державній установі «Запорізький слідчий ізолятор», вручити обвинуваченому, захиснику обвинуваченого та прокурору.

Ухвала в частини продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання, ухвала підлягає негайному виконанню.

Визначення часу та дати оголошення повного тексту ухвали 16-30 год. 23.09.2024.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_3

Суддя ОСОБА_2