Справа № 646/3533/24
№ провадження 1-кп/646/710/2024
У Х В А Л А

іменем України

12.08.2024 року Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

та обвинуваченої - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001120 від 15.10.2023 року відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, освіта професійно-технічна, непрацюючої, неодруженої, маючої сина ОСОБА_6 , 2014 року народження, судимої 10.07.2023 року Комінтернівським районним судом м. Харкова за ч. 1 ст. 309 КК України до штрафу у розмірі 17000 грн. 00 коп., 03.10.2023 року ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова вказане покарання замінено на 240 годин громадських робіт, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за № 0001120,внесеному до ЄРДР 15.10.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 в судове засідання не з`явились, повідомлялись про час та місце його проведення завчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомили. Обов`язок прокурора щодо забезпечення присутності свідків сторони обвинувачення, передбачений ст. 23 КПК України? не виконаний.

Неповнолітня потерпіла та її законний представник в судове засідання не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Прокурор під час судового розгляду вважав неможливим проведення судового розгляду за відсутності свідківОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , просив відкласти проведення судового засідання, повторивши виклик учасників судового розгляду, вважав за доцільне застосування приводу до зазначених свідків та вказав про забезпечення присутності ним свідків сторони обвинувачення в наступне судове засідання. Крім того, заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме - переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисник та обвинувачена вважали неможливим продовження судового розгляду за відсутності свідків сторони обвинувачення. Вказали щодо доцільності застосування приводу до вказаних свідків. Разом з тим, заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження запобіжного, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Зазначили про доцільність застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Суд, заслухавши думки сторін кримінального провадження та перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Як вбачається з ч. 1 ст. 327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, суд, окрім іншого, призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд має право постановити ухвалу про його привід, який полягає у примусовому супроводженні до місця виклику в зазначений в ухвалі час.

Таким чином, суд, звертаючи увагу на безумовне право сторін кримінального провадження на допит під час судового розгляду свідків, враховуючи, що свідки сторони обвинувачення в судове засідання не з`явилися, обов`язок прокурора щодо забезпечення присутності свідків обвинувачення, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 23 КПК України - не виконаний, суд приходить до висновку про необхідність відкладення судового засідання та повторення виклику учасників судового розгляду, застосування приводу до свідків сторони обвинувачення ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

Окрім цього, суд враховує, що сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом (ч. 3 ст. 23 КПК України).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного суду від 11.08.2020 року (справа № 288/113/15-к; провадження № 51-1176 км 20).

Враховуючи неявку в судове засідання свідків сторони обвинувачення, суд вважає за доцільне покласти обов`язок щодо забезпечення їх явки в наступне судове засідання на прокурора.

Окрім цього, як встановлено під час судового розгляду, ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 18.06.2024 року відносно ОСОБА_5 був продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою до 12.08.2024 року включно, із застосуванням застави.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

В обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , прокурор посилається на те, що на теперішній час існують заявлені ризики, що визначені у ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оскільки ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі до восьми років, вчинене в умовах воєнного стану, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, що тяжкість інкримінованого обвинуваченій злочину є вагомим доводом, що збільшує ризик переховування від суду.

При цьому суд враховує правову позицію ЄСПЛ у рішенні у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої «для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому лише тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку.

Також суд звертає увагу, що ОСОБА_5 судима 10.07.2023 року Комінтернівським районним судом м. Харкова за ч. 1 ст. 309 КК України, вона обвинувачується у вчиненні іншого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , у разі визнання її винуватою, з огляду на вірогідність переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, свідчать про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів будуть вирішуватися на іншій стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті. Встановлення того, вчинила чи не вчинила ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід.

Таким чином, суд вважає встановленим продовження існування ризиків, щодо обвинуваченої, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченої переховуватися від суду; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Судом вивчалася можливість щодо не доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченої.

Відповідно до ст. ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Таким чином, враховуючи продовження існування зазначених ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачується, враховуючи дані про особу обвинуваченої, суд приходить до висновку, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченої, характеру та тяжкості діянь, які їй інкримінуються, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду. На теперішній час наявні підстави для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В той же час, виходячи з цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, принципу правової визначеності, суд вважає необхідним з урахуванням часу надходження обвинувального акту до суду, продовжити строк застосованого запобіжного заходу відносно обвинуваченої у виді тримання під вартою до 09.10.2024 року включно.

Крім того, відповідно до ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 18.06.2024 року було визначено заставу щодо ОСОБА_5 .

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а тому, враховуючи відомості про особу обвинуваченої, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, позицію сторони обвинувачення, час розгляду справи, суд приходить до висновку про існування випадку для визначення застави у розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 121120 грн. 00 коп.

Крім того, 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року строком на 30 діб. Станом на теперішній час строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відео конференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин.

Згідно із ч. 2 вказаної статті суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що обвинувачена знаходиться в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» для забезпечення оперативності судового розгляду, суд вважає за необхідне призначити судове засідання в режимі відеоконференції за участю обвинуваченої.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 140, 171, 177, 181, 183, 314-316, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Судове засідання по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_5 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відкласти на 10 год. 00 хв. 30.08.2024 року, повторивши виклик учасників судового розгляду.

Застосувати до свідків сторони обвинувачення:

- ОСОБА_7 , проживаючого за адресою : АДРЕСА_2 , моб. тел. НОМЕР_1 ;

- ОСОБА_8 , проживаючої за адресою : АДРЕСА_3 , моб. тел. НОМЕР_2 ;

- ОСОБА_9 , проживаючої за адресою : АДРЕСА_4 , моб. тел. НОМЕР_3 ;

- ОСОБА_10 , проживаючої за адресою : АДРЕСА_1 , моб. тел. НОМЕР_4 ;

- ОСОБА_11 , проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 , моб. тел. НОМЕР_5 ;

- ОСОБА_12 , проживаючого за адресою : АДРЕСА_5 , моб. тел. НОМЕР_6 ;

- ОСОБА_13 , проживаючого за адресою : АДРЕСА_6 , моб. тел. НОМЕР_7

привід до Червонозаводського районного суду м. Харкова на 10 год. 00 хв. 30.08.2024 року.

Виконання ухвали в частині приводу доручити працівникамВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, звернувши їх увагу на дотримання вимог ч. 3 ст. 140 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали в частині здійснення приводу покласти на керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова.

Зобов`язати ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за умови неможливості здійснення приводу, повідомити суд про причини невиконання та про застосовані заходи спрямовані на його виконання в строк до 09 год. 50 хв. 30.08.2024 року.

Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін - у виді тримання (взяття) під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 09.10.2024 року включно.

Визначити обвинуваченій ОСОБА_5 суму застави у розмірі 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн. 00 коп., яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок UA0006674, МФО 820172, код отримувача 26281249, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, призначення платежу - застава, справа № 646/3533/24, н/п 1-кп/646/710/2024), обвинувачена ОСОБА_5 , платник (прізвище, ініціали).

Обвинувачена ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинувачену ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора або суду;

- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово Червонозаводський районний суд м. Харкова.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити ОСОБА_5 що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явилась за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченій, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченою, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Судове засідання за обвинуваченням ОСОБА_5 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, призначене на 10 год. 00 хв. 30.08.2024 року, проводити в режимі відеоконференції з державною установою «Харківський слідчий ізолятор» (м. Харків, вул. Полтавський шлях, 99), за участю обвинуваченої ОСОБА_5 .

Зобов`язати уповноважену службову особу державної установи «Харківський слідчий ізолятор» встановити особу обвинуваченої ОСОБА_5 та вручити їй пам`ятку про її процесуальні права.

Покласти обов`язок щодо забезпечення явки в судове засідання на 10 год. 00 хв. 30.08.2024 року свідків сторони обвинувачення ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова.

Копію ухвали надіслати начальнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області - для організації виконання в частині приводу свідків до суду, керівнику Слобідської окружної прокуратури м. Харкова - для належного контролю в частині здійснення приводу, адміністрації Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» - для виконання в частині проведення відеоконференції.

Ухвала суду в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченою - в той же строк, але з моменту вручення їй копії ухвали суду. Ухвала суду в іншій частині оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий-суддя