Справа № 301/919/22
У Х В А Л А

"25" жовтня 2024 р. Іршавський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Іршавського районного суду Закарпатської області в м.Іршава, клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 (цивільного позивача) адвоката ОСОБА_6 про призначення автотоварознавчої експертизи, під час розгляду кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000002 від 01.01.2022 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Заріччя, Іршавського району Закарпатської області, проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 , -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Іршавського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

04.07.2024 представником потерпілого - адвокатом ОСОБА_6 до суду подано клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи в якому вона просить призначити автотоварознавчу експертизу , на вирішення якої поставити такі запитання:

1. Чи підлягає відновлювальному ремонту автомобіль марки Хюндай Акцент, д.н.з. НОМЕР_1 .

2.Яка вартість відновлювального ремонту автомобіля марки Хюндай Акцент, д.н.з. НОМЕР_1 , пошкодженого в результаті ДТП ?

3.Яка вартість матеріального збитку заподіяного власнику автомобіля ОСОБА_5 , пошкодженого в результаті ДТП ?

4.Яка ринкова вартість автомобіля марки Хюндай Акцент, д.н.з. НОМЕР_1 на дату проведення судової автотоварознавчої експертизи?

Доручити проведення судової автотоварознавчої експертизи судовим експертам Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, який знаходиться за адресою : 88000, Словянська набережна, 25, м.Ужгород, Закарпатська область.

Прокурор ОСОБА_3 вирішення питання про призначення експертизи відніс на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання.

Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву в якій просить розглянути клопотання у її відсутності та відсутності потерпілого, та задовільнити його.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, ознайомившись з поданим клопотанням, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Виходячи з аналізу положень статей 55, 61, 62, 91, 127, 128 КПК під шкодою у кримінальному провадженні розуміються втрати, яких зазнала потерпіла сторона у результаті викрадення, знищення або пошкодження майна, або шкода, завдана безпосередньо особі, її здоров`ю, діловій репутації внаслідок протиправної поведінки іншої особи.

При цьому майнова шкода це наслідки кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, що мають вартісну форму та полягають у безпосередньому зменшенні матеріального блага особи (викрадення, пошкодження, знищення майна), у позбавленні її можливості одержати заплановані доходи (позбавлення заробітку внаслідок втрати працездатності чи його зменшення тощо), а також у понесенні особою будь-яких додаткових майнових витрат (на лікування, протезування, сторонній догляд, поховання; втрата особами, що перебували на утриманні померлого, його заробітку).

У кримінальному провадженні під матеріальними збитками у п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК треба розуміти грошову оцінку (еквівалент) заподіяної матеріальної шкоди (втрачених, додатково витрачених або недоотриманих майнових благ особою внаслідок порушення її прав та інтересів іншою особою), а відшкодування збитків є одним із способів відшкодування шкоди.

Таким чином, обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК у редакції Закону № 1261-VII); по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 цієї норми.

Імперативність п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК у редакції Закону № 1261-VII щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, коли предметом злочину є гроші або інші цінні папери, що мають грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків, шкоди, заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, а достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування.

Дана позиція узгоджується з позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, Постанова від 25 листопада 2019 року (справа 420/1667/18).

Як вбачається з наданого клопотання представником потерпілого, необхідністю подання клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи є визначення розміру збитків як наслідок неправомірних дій обвинуваченого, та за результатом проведеної експертизи, нею як представником буде заявлено клопотання про збільшення позовних вимог з посиланням на висновок експерта як на доказ у цивільному позові.

Відповідно до ч.4 ст.128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

У відповідності до вимог ч.5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно до ч.ч. 2, 4 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У відповідності до вимог ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 вказаної норми закону визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Згідно з частинами 1, 2 ст. 174 ЦПК при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Представник потерпілого (цивільного позивача), подаючи до суду позовну заяву визначилася зі змістом позовних вимог, способом захисту його прав та інтересів, тобто із сумою відшкодування заподіяної шкоди, а також із відповідачем, з якого вона вважала за необхідне стягнути суму шкоди, а тому суд повинен розглядати заявлені позовні вимоги виключно в межах заявленого позову.

Усні вислови на початку судового розгляду представника потерпілого в судовому засіданні щодо збільшення суми відшкодування матеріальної шкоди не можна вважати заявою про збільшення позовних вимог, оскільки в такому разі порушуються визначені ЦПК права цивільного відповідача, зокрема право подати заперечення (відзив).

Дана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, Постанова від 26 травня 2020 року у справі № 398/4782/18 (провадження №51-6372км19).

Враховуючи вищевикладене те, що як вбачається з поданого клопотання, висновок автотоварознавчої експертизи необхідний як доказ у цивільному позові на визначення матеріальної шкоди, потерпілим ОСОБА_5 або його представником разом з позовною заявою не надано доказів, які за допомогою інших джерел доказування, крім експертизи, підтверджують проведення розрахунку оцінки матеріальних збитків, які зазнав потерпілий внаслідок протиправної поведінки обвинуваченого. Крім цього, як потерпілим так і його представником, у відповідності до вимог ст.83 ЦПК України, не надано повідомлення щодо неможливості подання даних доказів, у встановлений законом строк, з зазначенням об`єктивних причин, а зазначенні у позові та усні вислови представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 в судовому засіданні щодо в подальшому збільшення суми відшкодування матеріальної шкоди не можна вважати заявою про збільшення позовних вимог, оскільки в такому разі порушуються визначені ЦПК права цивільного відповідача, зокрема право подати заперечення (відзив). З чого слідує, що задоволення заявленого клопотання при призначення автотоварознавчої експертизи для отримання її висновку в якості доказу у цивільному позові, призвело б до затягування розгляду справи, порушення норм Кримінального процесуального кодексу України та Цивільного процесуального кодексу України та порушення прав цивільного відповідача, що є недопустимим, а тому дане клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 127-128 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 (цивільного позивача) адвоката ОСОБА_6 про призначення автотоварознавчої експертизи відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 29 жовтня 2024 року о 08 год. 40 хв.

Суддя Іршавського

районного суду : ОСОБА_1