УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001457 від 10.04.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001457 від 10.04.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 190 КК України, в якому прокурор просить накласти арешт на криптогаманці Binance:

- НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- НОМЕР_2 , який зареєстрований на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- НОМЕР_3 , який зареєстрований на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , із зупиненням видаткових операції по вказаним рахункам.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Шевченківського управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001457 від 10.04.2024 за ч. 5 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування слідством встановлено, що ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за допомогою криптогаманців Binance: НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; НОМЕР_2 , який зареєстрований на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; НОМЕР_3 , який зареєстрований на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вчинили шахрайські дії стосовно потерпілого ОСОБА_7 .

Так, постановою слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_8 від 14.06.2024 вказані криптогаманці визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0001457 від 10.04.2024 року.

На даний час в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що вказані особи мають реальну можливість розпоряджатись наявними на рахунках криптогаманців грошовими коштами та з метою уникнення відшкодування шкоди потерпілій особі можуть вчиняти правочини з використанням таких коштів, а відтак, є необхідність у вжитті заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту грошових коштів вищевказаних суб`єктів.

Таким чином, з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на криптогаманці «Binance» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав та просив задовольнити із зазначених у ньому підстав.

Разом з тим, ч. 2 ст. 172 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Таким чином, слідчий суддя з метою уникнення ймовірних ризиків відчуження або приховування майна до розгляду слідчим суддею по суті клопотання про арешт, приходить до висновку про необхідність розгляду клопотання слідчого про арешт майна без виклику власників майна або їх представників.

Вислухавши думку прокурора ОСОБА_3 , ретельно дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшла до такого висновку.

Як вбачається із клопотання прокурора ОСОБА_3 про арешт майна, слідчим відділом Шевченківського управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001457 від 10.04.2024 за ч. 5 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування слідством встановлено, що ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за допомогою криптогаманців Binance: НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; НОМЕР_2 , який зареєстрований на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; НОМЕР_3 , який зареєстрований на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вчинили шахрайські дії стосовно потерпілого ОСОБА_7 .

Так, постановою слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_8 від 14.06.2024 вказані криптогаманці визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0001457 від 10.04.2024 року.

У відповідності до приписів ст.ст. 131, 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, ч. 3 ст. 170 КПК України закріплено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, ч. 11 ст. 170 КПК України встановлює, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У свою чергу, статтею 171 КПК України визначено вимоги, яким повинне відповідати клопотання прокурора про арешт майна. Так, п. 3 ч. 1 ст. 171 КПК України закріплено, що у клопотанні повинні зазначатися документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. При цьому, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, як встановлено у ході дослідження клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, останнє на обґрунтування належності вказаних криптогаманців ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 містить лише рапорт старшого оперуповноваженого 3 відділу 4 управління Департаменту кіберполіції Національної поліції України ОСОБА_9 . При цьому, інших доказів, якими орган досудового розслідування підтверджує належність вказаних криптогаманців зазначеним особам клопотання не містить, так само не надано прокурором у судовому засіданні.

Так, відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Таким чином, враховуючи, що рапорт оперуповноваженого в розумінні ст. 84 КПК України не є джерелом доказів, а тому, не може свідчити про наявність обставин, які встановлюються слідчим суддею при прийнятті рішення про арешт майна, а також відсутність будь-яких інших доказів, які б свідчили, що криптогаманці Binance: НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_4 ; НОМЕР_2 , який зареєстрований на ОСОБА_5 ; НОМЕР_3 , який зареєстрований на ОСОБА_6 , належить вказаним особам, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором ОСОБА_3 у своєму клопотанні та безпосередньо у судовому засіданні не доведено, що власниками таких криптогаманців є саме ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

При цьому, постанова слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_8 від 14.06.2024 про визнання таких криптогаманців речовими доказами у кримінальному провадженні №0001457 від 10.04.2024 носить суто формальний характер та не містить обґрунтування прийнятого слідчим рішення.

Таким чином, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001457 від 10.04.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 190 КК України.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001457 від 10.04.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 190 КК України - залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголосити 24 червня 2024 року о 13 год. 10 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1