Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000189 від 01.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, неодруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, з неповною середньою освітою, фізичної особи - підприємця, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також на те, що існують передбачені ст. 177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється особа.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала із викладених у ньому підстав.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечив щодо застосування відносно нього запобіжного заходу та при цьому відмовився від послуг захисника, пояснивши слідчому судді, що йому зрозуміле роз`яснення щодо його права на захист, проте він бажає захищати себе самостійно.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000189, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 розпочалась повномасштабна військова агресія рф проти України, в ході якої збройні сили та інші військові формування рф розпочали тимчасову окупацію території України.

Законом України №2102-1X від 24.02.2022 затверджено Указ Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2024.

В подальшому воєнний стан було неодноразово продовжено та він продовжує діяти на даний час.

30.09.2024 приблизно о 20 год. 35 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи у вагоні електропотягу КП «Київський метрополітен» в м. Києві, який рухався зі станції метрополітену «Контрактова Площа» в напрямку станції метрополітену «Майдан Незалежності», помітив поблизу раніше невідому йому громадянку, яку в подальшому встановлено як ОСОБА_7 , на правому плечі якої була наплічна сумка, в якій знаходився ноутбук, та вирішив його викрасти.

Тоді ж, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, будучи обізнаним, що з 24.02.2022 на території України введений воєнний стан, з метою реалізації свого злочинного плану, впевнившись що за його протиправними діями ніхто не спостерігає, приблизно о 20 год. 39 хв. ОСОБА_4 , доїхавши до ст. метро «Майдан незалежності» КП «Київський метрополітен», наблизився впритул ззаду до потерпілої ОСОБА_7 та, переконавшись в тому, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, виходячи з вагону електропотяга, шляхом вільного доступу, викрав у неї ноутбук марки «Microsoft Surface», серійний номер: SN:НОМЕР_1, витягнувши його із сумки, яка була одягнута у неї на правому плечі.

В подальшому, вийшовши з потягу, ОСОБА_4 поклав вказаний ноутбук до свого рюкзака, який був при ньому, та покинув місце вчинення злочину, маючи реальну можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 38 199 грн.

01.10.2024 о 14 год. 16 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

02.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Ризик переховування від органів досудового слідства та суду підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим.

Крім того, з огляду на встановлені в ході судового розгляду обставини, слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється особа.

Отже, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказують слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення та тяжкість злочину, слідчий суддя вважає, що є достатньо підстав вважати про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_4 встановлено, що він народився 03.02.1979 в м. Київ, є громадянином України, неодружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, з неповною середньою освітою, є фізичною особою - підприємцем, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Зважаючи на вищенаведені обставини, оцінивши доводи прокурора у судовому засіданні, слідчий суддя вважає за доцільне обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем його проживання, в період часу з 22 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв. щоденно.

На думку слідчого судді, такий запобіжний захід зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (в разі їх наявності).

Обов`язки покладаються на підозрюваного строком до 01.12.2024, в межах строку досудового розслідування.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, який був затриманий негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000189, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 184 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв. щоденно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (в разі їх наявності).

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно в залі суду.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 01.12.2024 включно, в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 , за адресою АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1