ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 626/4007/24 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-п/818/444/24 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ст.ст.32, 34 КПК України
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова подання в.о. голови Красноградського районного суду Харківської області про визначення територіальної підсудності кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України,-

В С Т А Н О В И Л А :

До Харківського апеляційного суду надійшло подання в.о. голови Красноградського районного суду Харківської області про визначення територіальної підсудності кримінального провадження №0005583 від 24 липня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, та направлення його для розгляду до відповідного суду, згідно до територіальної юрисдикції, визначеної ч.1 ст.32 КК України.

Подання мотивовано тим, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.407 КК України було вчинено на території с. Зачепилівка Харківської області, у зв`язку з чим кримінальне провадження підсудне Зачепилівському районному суду Харківської області.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про дату та час розгляду подання, в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання до Харківського апеляційного суду не надходило.

Відповідно до ч.4 ст.34 КПК України про час та місце розгляду подання чи клопотання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого повідомляються учасники судового провадження, проте їх неприбуття не перешкоджає розгляду питання.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У зв`язку з тим, що учасники процесу в судове засідання не з`явились, фіксація процесу технічними засобами не здійснювалась.

Заслухавши доповідь головуючого судді, дослідивши надані матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що подання в.о. голови Красноградського районного суду Харківської області підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однакові за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Тобто основною юридичною ознакою для визначення територіальної підсудності є місце вчинення злочину, яке, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України, належить до обставин, що підлягають доказуванню у кожному конкретному провадженні.

При чому «місце вчинення злочину» в контексті ч.1 ст.32 КПК України розглядається лише як ознака, що дозволяє визначити підсудність кримінального провадження, - це одиниця адміністративно-територіального поділу, на підставі якої побудована судова система в цілому.

Згідно ч.2 ст.34 КПК України, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання.

Як вбачається з відомостей обвинувального акту у кримінальному провадженні №0005583 від 24 липня 2024 року, солдат ОСОБА_6 , будучи військовослужбовцем військової служби за мобілізацією, перебуваючи на посаді гранатометника 3 відділення охорони 2 взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у пункті постійної дислокації ІНФОРМАЦІЯ_1 , реалізуючи свій злочинний умисел, з мотивів небажання виконувати обов`язки військової служби та з метою незаконно ухилитися від неї, маючи об`єктивні можливості продовжувати військову службу, в умовах воєнного стану, не одержавши дозволу відповідних командирів або начальників, за відсутності поважних причин, 13 червня 2024 року, під приводом вибуття для проходження військово-лікарської комісії, самовільно залишив місце служби та проводив час на власний розсуд, не пов`язуючи його з виконанням обов`язків військової служби, до 24 червня 2024 року, коли добровільно та з власної ініціативи прибув до ІНФОРМАЦІЯ_1 та повідомив про себе і вчинений ним злочин.

Виходячи зі змісту диспозиції ч. 5 ст. 407 КК України, об`єктивна сторона якої містить два склади злочину: 1) самовільне залишення військової частини або місця служби; 2) нез`явлення вчасно без поважних причин на службу.

При цьому умисел спрямований саме на самовільне залишення або нез`явлення військовослужбовця до певного місця дислокації військової частини, а з`явлення до військової комендатури, військового комісаріату, прокуратури та інше не охоплюється умислом спрямованим на вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.407 КК України.

Окрім того, злочинний результат у вигляді відсутності військовослужбовця настає саме за місцем дислокації військової частини або несення служби.

Таким чином, місцем вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.407 КК України, є місце розташування військової частини або місця служби.

Отже, кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.407 КК України, ОСОБА_6 вчинив за адресою:АДРЕСА_1 .

Поряд із цим, Постановою Верховної Ради України №807-ІХ від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19 липня 2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій Держави, утворено 136 нових та ліквідовано існуючі 490 районів, зокрема, ліквідовано і Зачепилівський район Харківської області.

Разом з тим, станом на момент розгляду подання, Зачепилівський районний суд продовжує здійснювати розгляд справ в межах своєї юрисдикції та раніше утвореного Зачепилівського району Харківської області.

За таких обставин, враховуючи, що місцем вчинення злочину є с. Зачепилівка, а Зачепилівський районний суд Харківської області продовжує здійснювати правосуддя, колегія суддів вважає, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, необхідно передати з Красноградського районного суду Харківської області на розгляд до Зачепилівського районного суду Харківської області, в межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Керуючись статтями 32, 34 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Подання в.о. голови Красноградського районного суду Харківської області задовольнити.

Кримінальне провадження №0005583 від 24 липня 2024 року (справа №626/4007/24) за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, передати з Красноградського районного суду Харківської області на розгляд до Зачепилівського районного суду Харківської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: