Справа № 303/5134/24
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.08.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді судове провадження 11-сс/4806/493/24 за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.06.2024.

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області про застосування запобіжного заходу та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб, до 10.08.2024 без визначення розміру застави, щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, мешканця АДРЕСА_1 , неодруженого, пенсіонера, несудимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчого мотивовано тим, що СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні під № 0000318, відомості про яке 12.06.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 12.06.2024 близько 01 год ОСОБА_5 , знаходячись у вітальній кімнаті житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, затіяв сварку зі своїм знайомим ОСОБА_8 , в ході якої, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, з метою спричинення тілесних ушкоджень, наніс множинні удари дерев`яною битою в область голови та обличчя потерпілого ОСОБА_9 , внаслідок чого, останній отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритого перелому кісток склепіння та основи черепа, супарахноідального крововиливу, забійної травматичної рани головного мозку та перелому кісток носа, і помер від отриманих травм у КНП «Лікарня Святого Мартина».

12.06.2024 ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 13.06.2024 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий обґрунтував наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке

-2-

передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а також наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, адже усвідомлює, що йому загрожує реальна міра покарання, незаконно впливати на свідків, які є його односельчанами та які ще не допитані. Також слідчий вказує на те, що ОСОБА_5 не працює, немає постійного джерела доходу, неодружений, утриманців немає, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків. Інший запобіжний захід, окрім тримання під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В ухвалі слідчий суддя зазначив, що погоджується з обґрунтованістю підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та існуванням заявлених ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, і що відомостей, які б свідчили про можливість гарантувати належну поведінку підозрюваного шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не встановлено. Водночас, при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя врахував і дані про особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, немає постійного джерела доходу, неодружений, утриманців немає, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину в стані алкогольного сп`яніння. Разом з тим, слідчий суддя взяв до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, що призвело до смерті потерпілого, та дійшов висновку про відсутність підстав для визначення застави.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 просить скувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід, не пов`язаний з позбавлення волі, а саме домашній арешт у нічний час доби. Уважає ухвалу незаконною та не обґрунтованою, а викладені у ній висновки такими, що не відповідають фактичним обставинам. Стверджує, що підозра ОСОБА_5 є необґрунтованою, а існування заявлених слідчим ризиків та які встановлено слідчим суддею є припущенням. Звертає увагу на те, що ОСОБА_5 не порушував та не має наміру порушувати свої процесуальні обов`язки, у тому числі переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи незаконно впливати на учасників кримінального провадження. При цьому, зазначає, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, за яким позитивно характеризується та стійкі соціальні зв`язки, а тому застосування виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою є необґрунтованим.

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, захисника, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому, враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, заяв про відкладення її розгляду та відомостей про поважність причин неявки не подавали. Крім того, апеляційний суд враховує думку підозрюваного про можливість розгляду апеляційної скарги у відсутності вказаних осіб. Також береться до уваги клопотання прокурора про розгляд апеляційної скарги у його відсутності, а також відомості про те, що 09.08.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного, який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга захисника-адвоката ОСОБА_6 не підлягає задоволенню з таких підстав.

-3-

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим та містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

За приписами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що в разі обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний, обвинувачений може ухилитися від слідства або суду, знищити речові докази, перешкоджати встановленню істини у справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому суд повинен врахувати обставини, які вказані в ст. 178 цього Кодексу.

В порядку ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

-4-

Згідно положень ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити,чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини,які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати,що існує хоча б один із ризиків,передбачених ст. 177КПК України,і на які вказує слідчий,прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя повною мірою дотримався вказаних вимог закону при розгляді клопотання про обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Розглядаючи дане клопотання, слідчий суддя належно дослідив та перевірив наведені у ньому доводи щодо обґрунтованості підозри та наявності ризиків, які власне викликали необхідність вжити заходи для забезпечення кримінального провадження шляхом застосування підозрюваній особі запобіжного заходу.

Як вбачається з ухвали, слідчим суддею встановлено, що СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні під № 0000318, відомості про яке 12.06.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

12.06.2024 ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 13.06.2024 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 14.06.2024 за клопотанням слідчого щодо ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

При вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено доведеність слідчим обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 відповідає фактичним обставинам кримінального провадження і такий висновок підтверджується перевіреними слідчим суддею доказами, яким дана належна оцінка.

Відповідно до положень ст. 177, 183 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від органів досудового розслідування чи вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків та інших учасників у цьому кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити вище вказані дії.

Відповідно до положень п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

-5-

Як встановив слідчий суддя і це підтверджується матеріалами судового провадження, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, перебуваючи на волі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, оскільки санкцією ч. 2 ст. 121 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, які є його односельчанами та покази яких прямо вказують на вчинення ним злочину, з метою зміни ними показів на його користь.

Вагомість наявних доказів на підтвердження обґрунтованої підозри ОСОБА_5 в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, на цій стадії досудового розслідування доведена слідчим і прокурором та сумнівів у колегії суддів щодо їх повноти та достатності не викликає.

Наявні докази, які містяться в матеріалах судового провадження дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, на цій стадії досудового розслідування є підтвердженою. В ході кримінального провадження обставини, які мають бути достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_5 у вчиненні цього кримінального правопорушення на момент вручення були наявними і підтверджуються доказами, зібраними у ході досудового розслідування, зокрема: рапортом інспектора-чергового ВП № 1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області від 12.06.2024; протоколом огляду місця події від 12.06.2024, що проводився за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколами допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 12.06.2024; протоколом № 333104/2024 медичного огляду для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння від 12.06.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 12.06.2024.

Разом з тим, перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії досудового розслідування, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Така позиція суду випливає й із практики Європейського Суду з прав людини про те, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Слідчим у кримінальному провадженні надано докази, які на даній стадії досудового розслідування є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 . Однак, дослідження доказів з метою визнання їх такими, що можуть бути покладені в основу винуватості особи у вчиненні того чи іншого злочину відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

Тому, доводи апеляційної скарги про те, що підозра ОСОБА_5 є необґрунтованою, апеляційний суд відхиляє, оскільки такі не знаходять свого підтвердження та спростовуються наведеними вище судженнями.

З огляду на викладене, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, обставини його вчинення, його підвищену суспільну небезпечність, існуючі в даному провадженні ризики, особу підозрюваного, апеляційний суд приходить до висновку, що всупереч доводам

-6-

апеляційної скарги, слідчим та прокурором в судовому засіданні суду першої інстанції була повністю доведена неможливість застосування відносно підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, що в своїй ухвалі при застосуванні відносно підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу обґрунтовано прийняв до уваги слідчий суддя.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги захисника на предмет відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, апеляційний суд вважає, що з огляду на характер та конкретні обставини кримінального провадження такі існують та доводяться відповідними доказами. Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження факти та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою колегією суддів під час апеляційного розгляду не встановлено.

При цьому, апеляційний суд бере до уваги і те, що у матеріалах судового провадження відсутні й стороною захисту не надано доказів про наявність у підозрюваного ОСОБА_5 будь-яких захворювань, які б свідчили про неможливість тримання його під вартою в умовах ізоляції від суспільства.

Наведені захисником в апеляційній скарзі доводи були предметом перевірки та розгляду слідчим суддею і підстав для їх задоволення не встановлено. Зазначені мотиви не дають підстав для зміни чи скасування ухвали слідчого судді і застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів.

Колегія суддів приходить до висновку про доведеність органом досудового розслідування обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, наявності в зазначеному провадженні ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При прийнятті рішення апеляційний суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п.60 рішення ЄСПЛ «Боротюк проти України», а тому апеляційний суд вважає необхідним обрання на даній стадії досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для запобігання існуючим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, що узгоджується з вимогами вказаних вище норм закону та правовими позиціями ЄСПЛ.

Разом з тим, слідчий суддя взяв до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, що призвело до смерті потерпілого, і у свою чергу обґрунтовано не визначив застави, з чим погоджується і апеляційний суд.

Посилання захисника на те, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, за яким позитивно характеризується та стійкі соціальні зв`язки, апеляційний суд із урахуванням наведеного вище, визнає такими, що не спростовують висновків слідчого судді про необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою і не дають підстав для застосування щодо останнього більш м`яких запобіжних заходів.

-7-

Відхиляючи доводи апеляційної скарги в цій частині, апеляційний суд звертає увагу на те, що в матеріалах судового провадження відсутні відомості і таких не додано до апеляційної скарги, зокрема про наявність у ОСОБА_5 стійких соціальних зв`язків, оскільки як встановлено слідчим суддею та апеляційним судом, ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, неодружений, утриманців та постійного джерела доходу не має.

Порушень норм кримінального процесуального закону, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, апеляційний суд не вбачає.

Таким чином, рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, вирішено з дотриманням вимог ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга захисника-адвоката ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

При прийнятті рішення колегія суддів також, враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; положення ст.404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що під час апеляційного розгляду стороною захисту не заявлялось клопотань щодо приєднання до матеріалів судового провадження доказів (документів), які б могли вплинути на висновки суду.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.06.2024 щодо ОСОБА_7 , - без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді