Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000086 від 20.04.2023,

в с т а н о в и в:

прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про арешт майна, а саме на мобільний телефон Iphone 13 pro max Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 та сімкартою на мобільний телефон номер НОМЕР_3 .

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000086 від 20.04.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженню здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні розпочато за матеріалами співробітників ДЗНД СБ України за фактом того, що у ході здійснення Міжрегіональним офісом захисних масивів Дніпровських водосховищ, яке фактично знаходиться за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Київська, 10-В (відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно будівля знаходиться у державній власності в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проводилась без використання електронної системи публічних закупівель, МОЗМ Дніпровських водосховищ 29.11.2022 укладено з ТОВ «Електроатом» (), що фактично здійснює фінансово-господарську діяльність за адресою: АДРЕСА_1 , 4-5 поверх (відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником є Київська обласна державна адміністрація) прямий договір N?22/12-03 про постачання 340 000 кВт*год. електричної енергії, загальною вартістю 1 876 460 грн. з ПДВ. за ціною 5,519 грн./кВт. з ПДВ (4,6 грн./кВт. без ПДВ).

26.10.2023 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за адресою Державного агентства водних ресурсів, що розташоване у АДРЕСА_2 , в ході якого вилучено, в тому числі мобільний телефон Iphone 13 Pro max.

Враховуючи те, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва не передбачено вилучення електронних пристроїв та носіїв інформації-мобільний телефон було вилучено, з метою його подальшого огляду.

З викладених підстав, вищевказане майно постановою слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві від 27.10.2023 визнано речовим доказом.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 07.11.2023 по справі N? 758/12953/23 на вказане майно накладено арешт.

В подальшому ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 12.03.2024 № 758/14448/23 скасовано арешт на мобільний телефон Iphone 13 pro max Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 та сімкартою на мобільний телефон номер НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_5 , накладений відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м.Києва від 07.11.2023.

Так, згідно ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення мобільних терміналів систем зв?язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об?єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов?язаний з подоланням системи логічного захисту.

Під час проведення обшуку доступ до інформації, яка містилась на мобільному телефоні, був захищений системою логічного доступу, при цьому власником не надавався добровільно доступ до такої інформації. У зв?язку із викладеним, слідчим було прийнято рішення про тимчасове вилучення мобільного телефону з метою подальшого огляду та експертного дослідження.

Однак, прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва 25.03.2024 призначено судову комп?ютерно-технічної експертизу, проведення якої доручено судовим експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На сьогоднішній день, виконання постанови триває.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України підставою, у зв?язку з якою потрібно здійснити арешт майна - те, що є достатні підстави вважати, що вони пристосовані та використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення,

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив таке задовольнити.

Представник власника майна в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив, через його необґрунтованість та надала письмові заперечення на клопотання.

Дослідивши доводи та матеріали клопотання слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання щодо можливості повторного накладення арешту на майно, арешт якого попередньо скасовувався, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Одним з принципів кримінального провадження є обов`язковість судових рішень (ч. 1 ст. 7 КПК).

Подане клопотання його автор обґрунтовує обставинами, які існували на момент постановлення слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_6 ухвали від 12.03.2024 у справі № 758/14448/23 про скасування арешту майна.

Винесення прокурором 25.03.2024 постанови про призначення комп`ютерно-технічної експертизи з метою виявлення на вказаному мобільному телефоні цифрових даних не має в даному випадку правового значення, оскільки необхідність в пошуку такої інформації вбачалась ще з постанови слідчого від 26.10.2023 про визнання майна речовим доказом та ухвали слідчого судді від 07.11.2023 у справі № 758/12953/23 про його арешт.

Водночас, в клопотанні відсутнє пояснення тривалого зволікання з призначення відповідної експертизи.

Фактично зміст клопотання прокурора зводиться до перегляду зазначеної ухвали слідчого судді про скасування арешту майна, що не входить до компетенції іншого слідчого судді.

Отже на даний час відсутні нові чи нововиявлені обставини, які б давали підстави для повторного накладення арешту на майно після скасування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею.

Відтак на даний час відсутні правові підстави для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст., 7, 22, 98, 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000086 від 20.04.2023 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1