Справа № 643/3753/24
Провадження № 1-кс/643/518/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.04.2024 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, із позбавленням права відчуження та розпорядження майном, яке було виявлене та вилучене під час обшуку, проведеного 10.04.2024 у період часу з 14:14 год. по 17:27 год. за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

-мобільний телефон Samsung SM A127F в корпусі синього кольору (зі слідами використання), ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картами мобільних операторів «Vodafone» ( НОМЕР_3 ) та «Київстар» ( НОМЕР_4 ) та паролем « НОМЕР_5 »;

-мобільний телефон Poco model 2310FPCA4G в корпусі чорного кольору (зі слідами використання), ІМЕІ 1: НОМЕР_6 , ІМЕІ 2: НОМЕР_7 з сім-картою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_8 та паролем «0808»;

-стартові пакети мобільного оператора «Lifecell» у кількості 5 шт. з номерами: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 ;

-стартові пакети мобільного оператора «Київстар» у кількості 2 шт за номером НОМЕР_8 , НОМЕР_14 ;

-банківські картки: № НОМЕР_15 (Sense Bank), № НОМЕР_16 (A-Bank), № НОМЕР_17 , № НОМЕР_18 (Raiffeisen- Bank);

-сім-карти мобільного оператора «Lifecell» у кількості 2 шт. 06323, 065230919);

-рамки сім-карт у кількості 3 шт;

-платіжна квитанція №82687, зошит з записами, частина листка з записами.

Також прокурор просив визначити місце зберігання вилученого майна.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, необхідне для проведення експертних досліджень, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі

Власник майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Жодних заяви чи клопотань з приводу клопотання на адресу суду від ОСОБА_4 не надходило.

Підстав для визнання явки заінтересованих осіб обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2024 за №0000017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, розпочатого за заявою від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 14.01.2024 в месенджері «Telegram» вона віднайшла чат автоперевізника «TK_Travel_bus». В ході обміну текстовими повідомленнями з користувачем « ОСОБА_6 » в месенджері «Telegram», остання повідомила про необхідність передплати за білети до м. Маріуполь, на картку № НОМЕР_19 , після чого 14.01.2024, на вимогу невідомої особи, ОСОБА_5 маючи бажання придбати квитки саме таким чином, добровільно перерахувала на вказану їй у повідомленні банківську картку № НОМЕР_19 грошові кошти в розмірі 13000 грн. У подальшому заявниці білети не надіслали, грошові кошти не повернули, чим спричинили матеріального збитку на вказану суму.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення причетний громадянин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

За даним фактом, на підставі ухвали слідчого судді, 10.04.2024 у період часу з 14:14 год. по 17:27 год. проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 де мешкає ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час якого виявлено та вилучено майно, яке є предметом даного клопотання. Протокол обшуку не містить жодних зауважень.

Постановою слідчого від 10.04.2024 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000017 від 16.01.2024.

Окрім цього, під час встановлення особи ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено його справжні особисті дані, а саме те, що останній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець Азербайджану, який знаходиться в розшуку за Приморським районним судом м. Одеси, ухвала № 522/13058/23 від 28.11.2023.

10.04.2024 співробітниками УПК в Харківській області ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 191 КПК України.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна здійснено на підставі ухвали слідчого судді, вилучення речей охоплювалось наданим дозволом та відповідало меті і обставинам події даного кримінального провадження.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази, слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає ознакам речових доказів, а саме містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, із позбавленням права відчуження та розпорядження майном, яке було виявлене та вилучене під час обшуку, проведеного 10.04.2024 у період часу з 14:14 год. по 17:27 год. за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

-мобільний телефон Samsung SM A127F в корпусі синього кольору (зі слідами використання), ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картами мобільних операторів «Vodafone» ( НОМЕР_3 ) та «Київстар» ( НОМЕР_4 ) та паролем « НОМЕР_5 »;

-мобільний телефон Poco model 2310FPCA4G в корпусі чорного кольору (зі слідами використання), ІМЕІ 1: НОМЕР_6 , ІМЕІ 2: НОМЕР_7 з сім-картою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_8 та паролем «0808»;

-стартові пакети мобільного оператора «Lifecell» у кількості 5 шт. з номерами: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 ;

-стартові пакети мобільного оператора «Київстар» у кількості 2 шт за номером НОМЕР_8 , НОМЕР_14 ;

-банківські картки: № НОМЕР_15 (Sense Bank), № НОМЕР_16 (A-Bank), № НОМЕР_17 , № НОМЕР_18 (Raiffeisen- Bank);

-сім-карти мобільного оператора «Lifecell» у кількості 2 шт. 06323, 065230919);

-рамки сім-карт у кількості 3 шт;

-платіжна квитанція №82687, зошит з записами, частина листка з записами.

У задоволенні клопотання у частині визначення місця зберігання арештованого майна відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1