Дата документу 18.03.2024Справа № 554/2598/23
Провадження № 1-кс/554/3467/2024
У Х В А Л А

Іменем України

18 березня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000023 від 02.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 275 КК України, про накладення арешту,-

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором, в якому прохали накласти арешт на об`єкти житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та кв. АДРЕСА_2 (які об`єднані між собою конструктивно та не можуть бути відокремленими одна від одної без здійснення будівельних робіт), що на праві приватної власності належать підозрюваному ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), шляхом заборони розпорядження та відчуження. Клопотання обґрунтоване необхідністю забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вказане клопотання з метою забезпечення арешту майна прохали розглянути за відсутності підозрюваного та його захисника.

Клопотання обґрунтоване необхідністю забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі та без участі власника на підставі ч.2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядає клопотання слідчого про арешт майна без повідомлення підозрюваного та його захисника.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області знаходиться кримінальне провадження № 0000023 від 02.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України.

14 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 275 КК України.

15 березня 2024 року Полтавською обласною прокуратурою подано позовну заяву про відшкодування завданої майнової шкоди, на загальну суму 7 397 645,61 грн.

Крім того, у ході досудового розслідування було встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), 06.06.2022 року набув у власність об`єкти житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та кв. АДРЕСА_2 (які об`єднані між собою конструктивно та не можуть бути відокремленими одна від одної без здійснення будівельних робіт).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Слідством встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), 06.06.2022 року набув у власність об`єкти житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та кв. АДРЕСА_2 (які об`єднані між собою конструктивно та не можуть бути відокремленими одна від одної без здійснення будівельних робіт).

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на вказане майно, оскільки таке втручання у права та інтереси власника майна в особі підозрюваного ОСОБА_5 , є виправдане та відповідає завданням кримінального провадження, а саме здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно об`єкти житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та кв. АДРЕСА_2 (які об`єднані між собою конструктивно та не можуть бути відокремленими одна від одної без здійснення будівельних робіт), що на праві приватної власності належать підозрюваному ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту у встановленому КПК порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1