Справа № 712/7805/24
Провадження № 1-кс/712/3331/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2024 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002078 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дубіївка, Черкаського району, Черкаської області, українця, громадянина України, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «молодший сержант», розлученого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, інваліда 2 групи, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

25 червня 2024 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00002078 від 23.06.2024 за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «молодший сержант», проходячи військову службу під час мобілізації на посаді командира взводу радіаційного, хімічного, біологічного захисту військової частини, у порушення вимог ст. ст. 11, 16, 49, 216 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України №548-XIV від 24.03.1999, та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України №551-XIV від 24.03.1999, на ґрунті особистих неприязних відносин із потерпілим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вирішив незаконно знищити перебуваючий у користуванні в останнього автомобіль, шляхом його підпалу і тим самим заподіяти останньому майнову шкоду.

23.06.2024 в період часу з 04 год. 42 хв по 04 год. 53 хв., реалізуючи злочинний намір, спрямований на умисне знищення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи на ґрунті особистих неприязних відносин, переконався, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, підійшов до автомобіля марки «Volkswagen» моделі «Caddy», д.н.з. НОМЕР_2 , який перебуває у користуванні потерпілого ОСОБА_7 , що був припаркований поблизу будинку АДРЕСА_2 , за допомогою запальнички, умисно підпалив легкозаймистий матеріал, яким облив задню частину кузова зазначеного автомобіля, внаслідок чого відбулось займання його задньої частини.

Після цього, ОСОБА_5 , впевнившись, що йому вдалось здійснити намір, спрямований на підпал автомобіля, покинув місце вчинення злочину.

Внаслідок пожежі було знищено конструктивні елементи автомобіля «Volkswagen» моделі «Caddy», р.н. НОМЕР_2 , чим завдано шкоду потерпілому ОСОБА_7 .

23.06.2024 о 13 годин 15 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

24.06.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тобто в умисному знищенні або пошкодженні майна, вчиненому в умовах воєнного стану.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу огляду місця події від 23.06.2024; даними протоколу допиту потерпілого від 23.06.2024, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 23.06.2024; даними протколу затримання ОСОБА_5 , від 23.06.2024, даними протоколу свідка ОСОБА_9 , від 23.06.2024, даними протоколу огляду від 23.06.2024, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 24.06.2024; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 24.06.2024; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 24.06.2024;та іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий у клопотанні зазначає, що необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати, якщо підозрюваний буде залишатись на волі.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки, так як скоєно військовослужбовцем Збройних Сил України, який зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, а також, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За таких умов застосування будь-якого запобіжного заходу, а особливо тримання під вартою, потребує особливої уваги з боку суду та обов`язкового переосмислення цього запобіжного заходу з боку громадськості.

Крім того, останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до десяти років. Та під страхом покарання, останній матиме змогу переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

З урахуваннях сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потреби у проведенні слідчих (розшукових) дій, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий за погодженням із прокурором звернулася до слідчого судді з указаним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_13 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала проти клопотання слідчого та просила застосувати до підозрюваного менш обтяжливий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00002078 від 23.06.2024 за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «молодший сержант», проходячи військову службу під час мобілізації на посаді командира взводу радіаційного, хімічного, біологічного захисту військової частини, у порушення вимог ст. ст. 11, 16, 49, 216 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України №548-XIV від 24.03.1999, та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України №551-XIV від 24.03.1999, на ґрунті особистих неприязних відносин із потерпілим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вирішив незаконно знищити перебуваючий у користуванні в останнього автомобіль, шляхом його підпалу і тим самим заподіяти останньому майнову шкоду.

23.06.2024 о 13 годин 15 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

24.06.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тобто в умисному знищенні або пошкодженні майна, вчиненому в умовах воєнного стану.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів.

Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то ризик втечі ОСОБА_5 чи іншого його ухилення від органу досудового розслідування, не доведено жодним доказом та обґрунтовується лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному випадку доведення його винуватості.

При обранні конкретного запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою.

Отже, таку презумпцію має спростувати в судовому засіданні прокурор, надаючи відповідні докази.

Оскільки наведені прокурором ризики, на думку слідчого судді, можуть бути мінімізовані менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою, то в задоволенні клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно відмовити.

Під час розгляду вказаного клопотання, слідчий суддя також враховує, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне та зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Визначаючи вид запобіжного заходу, який буде достатнім та виправданим заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, враховуючи дані, які характеризують поведінку підозрюваного під час досудового розслідування, обставини вчинення кримінального правопорушення, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри вважаю, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці, оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

Крім того, на час дії цього запобіжного заходу на підозрюваного необхідно покласти конкретні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні №0002078 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на два місяці до 25 вересня 2024 року включно.

На час дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

- не залишати цілодобово місце свого постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;

Роз`яснити підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, його захиснику після її проголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 27 червня 2024 року .

Слідчий суддя ОСОБА_1