1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/9708/23 1-кп/335/421/2024
29 лютого 2024 року м. Запоріжжя
Колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, про скасування арешту майна, -
В провадженні суду на стадії судового слідства перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
Обвинувачений ОСОБА_6 подав суду клопотання про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2023 року, зокрема обвинувачений просить скасувати арешт коштів на рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Ощадбанк», код ЄДРПОУ 00032129, на ім`я ОСОБА_6 , повернути адвокату ОСОБА_7 банківську картку «Ощадбанк» ОСОБА_6 .
Клопотанняобвинуваченого ОСОБА_6 обґрунтоване тим, що вказана ухвала слідчого судді є незаконною, прийнята з порушенням норм процесуального права. Зазначена ухвала була постановлена слідчим суддею за відсутності ОСОБА_6 . Накладення арешту на кошти призвело до необґрунтованого втручання у право власності, порушення прав обвинуваченого на вільне володіння і розпорядження належними йому коштами.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_7 підтримали клопотання, покликаючись на обставини, зазначені у клопотанні. Як зазначила сторона захисту, ОСОБА_6 продовжує отримувати заробітну плату, разом із тим позбавлений можливості її використовувати на власні потреби.
Вирішуючи заявлене клопотання, колегія суддів виходить із такого.
Вирішуючи заявлене клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 судом встановлено, що слідчим суддею накладено арешт на грошові кошти в сумі 137 735, 23 грн., які були наявними на момент розгляду клопотання на рахунку НОМЕР_1 , відкритому АТ «Ощадбанк», який належить ОСОБА_6 .
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання (п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК).
Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).
Вирішуючи клопотання про скасування арешту, суд не погоджується з твердженнями обвинуваченого про неможливість накладення арешту на грошові кошти, якщо вони є заробітною платою, адже згідно з частинами 1, 2 ст. 1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Водночас, нормами КПК не передбачено заборони накладати арешт на безготівкові кошти, у тому числі ті, що є заробітною платою. Більше того, згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.
Окрім того, арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу (ч. 7 ст. 170 КПК).
Суд зауважує, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна.
Згідно зі ст. 59 КК покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого. Якщо конфіскується частина майна, суд повинен зазначити, яка саме частина майна конфіскується, або перелічити предмети, що конфіскуються. Конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини, а також за злочини проти основ національної безпеки України та громадської безпеки незалежно від ступеня їх тяжкості і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині цього Кодексу. Перелік майна, що не підлягає конфіскації, визначається законом України.
Відповідно до ст. 49 Кримінально-виконавчого кодексу України конфіскації підлягає майно, що є власністю засудженого, в тому числі його частка у спільній власності, статутному фонді суб`єктів господарської діяльності, гроші, цінні папери та інші цінності, включаючи ті, що знаходяться на рахунках і на вкладах чи на зберіганні у фінансових установах, а також майно, передане засудженим у довірче управління. Не підлягає конфіскації майно, що належить засудженому на правах приватної власності чи є його часткою у спільній власності, необхідне для засудженого та осіб, які перебувають на його утриманні. Перелік такого майна визначається законом України. Спори, пов`язані з конфіскацією майна, вирішуються в порядку, встановленому законом.
Законом України «Про виконавче провадження» визначено перелік майна, на яке не може бути звернено стягнення за виконавчими документами. Серед цього майна відсутні кошти, які є заробітною платнею.
З огляду на це, суд дійшов висновку про те, що на кошти обвинуваченого, розміщені на банківському рахунку, у тому числі ті, що є його заробітною платою, може бути накладений арешт з метою забезпечення їх майбутньої конфіскації як виду покарання.
Разом із тим, як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2022 року у справі № 756/8815/20 саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».
Тобто питання, пов`язані з виконанням ухвали слідчого судді про арешт коштів, розміщених на банківському рахунку, належить вирішувати безпосередньо із банком, на рахунку в якому власне і перебувають кошти.
Також, є непідтвердженими доводи обвинуваченого ОСОБА_6 про надходження на банківський рахунок таких коштів після 05.09.2023 року, які він бажає використовувати на власні потреби.
Крім того, доводи обвинуваченого ОСОБА_6 про порушення його прав при розгляді клопотання слідчим суддею, зокрема щодо розгляду такого клопотання за його відсутністю, є безпідставними, оскільки відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися слідчим суддею без повідомлення підозрюваного, його захисника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно з ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що сторона захисту не довела того, що арешт накладений необґрунтовано або, що у подальшому арешті відпала потреба, а відтак, що наявні визначені ст. 174 КПК України підстави для скасування арешту майна.
З огляду на це, керуючись статтями 371, 372, 375, 376 КПК, колегія суддів
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про скасування арешту майна залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3