Справа №:755/2892/24
Провадження №: 1-кс/755/692/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" лютого 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю учасників кримінального провадження

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000542 від 15 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 15.02.2024 року, приблизно 14 год. 00 хв., під час дії Закону України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, який в подальшому продовжений та діяв на день вчинення злочину, ОСОБА_5 спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою, прийшов до наглядно знайомої ОСОБА_7 , яка поживає за адресою: АДРЕСА_2 , де разом продовжили вживати алкогольні напої.

Через деякий час потерпіла ОСОБА_7 , перебуваючи в стані сильного алкогольного сп`яніння заснула в приміщенні квартири, залишивши без нагляду наглядно знайомих чоловіків.

У цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, за попередньою змовою з невстановленою досудовим розслідуванням особою, а саме майна, що перебувало у вищевказаній квартирі та належить ОСОБА_7 .

Скориставшись тим, що потерпіла ОСОБА_7 в стані сильного алкогольного сп`яніння спала, та за діями ОСОБА_5 і невстановленої досудовим розслідуванням особи ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, таємно викрали майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме телевізор «LG» «55LX9500», вартість якого станом на 15.02.2024 року, становила 9663 гривень 00 копійок.

Після чого, ОСОБА_5 спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою, утримуючи при собі телевізор «LG» «55LX9500», покинули місце вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали матеріального збитку потерпілій ОСОБА_7 на загальну суму 9663 гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненого в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що останній усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінального правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Ризик того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілого підтверджується тим, що підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. При цьому, ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може впливати на іншу невстановлену на даний час особу з якою він вчинив даний злочин за попередньою змовою, оскільки вказана особа може в подальшому бути допитана під час досудового розслідування.

Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний, не працює, тобто не може задовольняти свої матеріальні потреби шляхом отримання офіційного прибутку, а відповідно може вчиняти інші корисливі злочини та у даному кримінальному провадженні притягується до кримінальної відповідальності за вчинення корисливого злочину, тобто в подальшому може збагачуватися злочинним шляхом.

Вказаний ризик також підтверджується документами, що характеризують особу, а саме відомості про неодноразові судимості за вчинення корисливих злочинів.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, урахувати його репутацію, вік та стан здоров`я підозрюваного.

Під час проведення досудового розслідування, не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом здоров`я не може утримуватись в умовах державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Крім того, згідно ч. 2 ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_5 , можливо застосування міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, а менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжкого злочину за яке законом передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на потерпілу, свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечував, щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , зазначив, що ризики наведені прокурором містять формальний характер, оскільки потерпіла та свідки допиті, майно повернуто власнику, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 15 лютого 2024 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0000542.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

У судовому засіданні на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 15.02.2024 року, протоколом огляду місця події від 15.02.2024 року, протоколом додаткового допиту потерпілого від 16.02.2024 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 16.02.2024 року, протоколом допиту свідка від 16.02.2024 року, рапортом працівника поліції від 15.02.2024 року, протоколом обшуку затриманої особи від 16.02.2024 року, протоколом допиту підозрюваного від 16.02.2024 року, протоколом перегляду цифрового запису від 15.02.2024 року, протоколом перегляду цифрового запису від 15.02.2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні та можливості вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки слідчим у клопотанні дані ризики лише формально зазначені та жодним чином не обґрунтовані.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, суду, не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.

За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.

Керуючись, ст. ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. до 15 квітня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

1) не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня без дозволу слідчого, прокурора, або суду, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття та бомбосховищ.

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду негайно.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод її виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: