Справа №705/2245/24
1-кс/705/529/24 УХВАЛА
13 квітня 2024 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,
13.04.2024 старший слідчий Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Зокрема досудовим розслідуванням було встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше повідомленим про підозру у вчиненні злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив і знову вчинив новий умисний аналогічний злочин.
Так він, 10.04.2024 близько 21 год. 00 хв. в м. Умань Черкаської області, перебуваючи по вулиці Костельній, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, який в подальшому продовжено Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-ІХ від 15.03.2022, Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженим Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022, Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022, Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022, Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України № 2738-ІХ від 16.11.2022, Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженим Законом України № 2915-ІХ від 07.02.2023, Указом Президента України № 254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-ІХ від 02.05.2023, Указом Президента України № 451/2023 від 26.07.2023, затвердженим Законом України № 3275-ІХ від 27.07.2023, Указом Президента України № 734/2023 від 06.11.2023, затвердженим Законом України № 3429-ІХ від 08.11.2023, Указом Президента України №49/2024 від 05.02.2024, затвердженим Законом України № 3564-ІХ від 14.02.2024, з метою відкритого викрадення чужого майна, діючи умисно та цілеспрямовано, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, підійшов до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка знаходилася на тротуарі вказаної вище вулиці, а саме поряд із житловим багатоквартирним будинком АДРЕСА_2 , після чого, шляхом ривка, відкрито повторно викрав з лівої руки останньої мобільний телефон марки «SAMSUNG GALAXY A12» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в якому знаходились дві сім-картки мобільних операторів, а саме «Київстар» номер НОМЕР_3 та «лайфселл» номер НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_8 на праві приватної власності та вартість якого становить близько 2 тис. грн, після чого з викраденим телефоном з місця вчинення злочину зник, чим спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на вказану суму.
11.04.2024 о 12 год. 47 хв. в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
11.04.2024 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме в даному випадку:
- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою подальшого ухилення від кримінальної відповідальності, так як ОСОБА_5 усвідомлює, що він вчинив тяжкий умисний злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, у вчиненні якого він підозрюється, зокрема санкція тяжкого злочину, та невідворотність вказаного покарання можуть спонукати останнього до переховування. Окрім того, на розгляді в Уманському міськрайонному суді Черкаської області перебувають кримінальні провадження відносно ОСОБА_5 за вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, рішення по яких на даний час не прийнято;
- незаконно впливати на потерпілих та свідків по кримінальному провадженню, шляхом умовлянь, підкупу, залякування, погроз, примусу вимагати дачу від них неправдивих показань або зміну уже наданих під час досудового розслідування, тим самим матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, так як підозрюваним було отримано копії процесуальних документів, які містять відомості з повними анкетними даними свідків, потерпілої. Хоча під час досудового розслідування потерпілі та свідки були допитані, разом з тим, відповідно до вимог статей КПК України, доказом для суду, який розглядатиме кримінальне провадження по суті, у вигляді показів свідків, є тільки ті покази, які суд здобув безпосередньо під час судового розгляд справи по суті, а тому ризик впливу на свідків є високим;
- вчинити інший злочин, оскільки, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, підозрюваний ОСОБА_5 не працює, не має постійного джерела прибутку, раніше неодноразово судимий за вчинення тяжких злочинів.
Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, а також тяжкість наслідків, спричинених даним злочином, характер якого свідчить про стійке неприйняття підозрюваним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності, так як вчинив злочин в умовах воєнного стану, особу підозрюваного, все це свідчить про недостатність застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.
Хоча запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і є винятковим запобіжним заходом, однак беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, він може уникати кримінального покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу та свідків, скоїти новий злочин, обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки та не зможе запобігти ризикам, що визначені ст. 177 КПК України, а без його участі закінчити досудове розслідування у встановлені строки не представлятиметься можливим.
Враховуючи викладене, слідство дійшло висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та забезпечити всебічне, повне та об`єктивне проведення досудового розслідування у розумні строки.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при поставленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно із п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.
Враховуючи обставини злочину, особу підозрюваного, вважається за необхідне визначити розмір застави в сумі, що відповідає 50 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у грошовому еквіваленті 151400 гривень.
Крім цього, у разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з - під варти, у зв`язку з внесенням ним застави, слід покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатись з м. Умані, Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні.
Просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового слідства, терміном на 60 діб, з можливістю внесення застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 151400 грн. У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з - під варти, у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатись з м. Умані, Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила його задовольнити у повному обсязі.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, вважав, що з урахуванням особи підозрюваного можливо застосувати до останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту, який цілком забезпечить належну поведінку ОСОБА_5 .
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав у повному обсязі свого захисника. Вказав також, що вину у вчиненні зазначеного злочину визнає.
Вислухавши доводи прокурора, підозрюваного та захисника, перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.
11.04.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано відповідно до ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
11.04.2024 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, що підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що підтверджується доданими до клопотання доказами, чого достатньо для висновку про те, що підозра не є очевидно необґрунтованою і в межах доказування на досудовому слідстві зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні цього злочину.
При цьому слідчий суддя звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.
Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже, на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.
У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.
З огляду на вище викладене, з урахуванням відсутності у слідчого судді права на даному етапі досудового розслідування вирішувати питання, які належать до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті, в тому числі оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості для підтвердження чи спростування винуватості особи у вчиненні злочину та кваліфікації її дій, обов`язку судді на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_5 , покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки із суспільством.
У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 зареєстрований та фактично проживає в Уманському районі Черкаської області, не одружений, осіб на утриманні не має, не працевлаштований, не має постійного джерела прибутків, відносно нього до Уманського міськрайонного суду Черкаської області скеровано два обвинувальних акти стосовно кримінальних правопорушень, пов`язаних з корисливими мотивами. З огляду на зазначене та з урахуванням конкретних обставин справи, зважаючи на особу підозрюваного, беручи до уваги у тому числі те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення під час воєнного стану, а також зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, у слідчого судді є достатні підстави вважати наявним існування стосовно ОСОБА_5 ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які полягають у можливості переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також у можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також слідчий суддя вважає, що існує ймовірність незаконного впливу на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні.
Відтак, незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді, дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
У даному випадку відсутні обставини, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України, тому слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.
Враховуючи обставини злочину, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави в сумі, що відповідає 30 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у грошовому виразі 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень. На думку слідчого судді, такий розмір застави є достатнім, враховуючи особу підозрюваного та відсутність у нього постійного джерела доходів. Крім цього, в разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, слід покласти на підозрюваного низку обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поташ Маньківського району Черкаської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 11 квітня 2024 року.
Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 09 червня 2024 року (включно).
Визначити ОСОБА_5 розмір застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, в межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення заставодавцем застави у визначеному в ухвалі розмірі оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання й перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це старшому слідчому СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , прокурору Уманської окружної прокуратури ОСОБА_9 .
Оскільки з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення в разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді роз`яснити підозрюваному його обов`язки і наслідки їх невиконання. Уповноважена службова особа місця ув`язнення також має роз`яснити заставодавцю, у вчиненні якого злочину підозрюється ОСОБА_5 , передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
- не відлучатись із с. Поташ Уманського району Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний/обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику до відома та направити до установи, в якій підозрюваний утримуватиметься під вартою, для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1