Справа № 462/3089/24
провадження 1-кс/462/721/24
У Х В А Л А

19 квітня 2024 року слідчий суддя Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 в інтересах якого діє його представник адвокат ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи посадових осібВідділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 13.12.2023. Скаргу мотивує тим, що ним було подано до Відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області заяву від 13.12.2023 року про вчинення кримінального правопорушення, у якій він просив притягнути до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 296 КК України ОСОБА_5 , який 21.02.2023 року прийшов до нього у сервісний центр ТОВ «Компанія «Сервіс Центр Плюс» за адресою: м. Львів, вул. Садова, 2/2 та почав кричати, вимагати повернути кошти за проведений ремонт автомобіля, буянити, вибив гайковим ключем вікно, яке впало на припаркований автомобіль і пошкодило його капот та вітрове скло., чим заподіяв йому майнову шкоду на суму на суму 22710,00 грн.Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду міста Львова від 22.12.2023 скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволено частково, зобов`язано уповноважену особу Відділу поліції № 1 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській областірозглянути, у відповідності до вимог ст.214 КПК України, заяву ОСОБА_3 , про вчинення кримінального правопорушення за ознаками, передбаченого ч. 1ст. 296 КК України, подану 13.12.2023 до Відділу поліції № 1 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області. Водночас 29.03.2024 року йому надано відповідь, що в ході розгляду його заяви не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення. Враховуючи наведене ОСОБА_3 вважає, що слідчим вчинена бездіяльність при внесенні відомостей, а тому просить зобов`язати такого змінити кваліфікацію злочину.

Скаржник в судовому засіданні скаргу підтримав, пояснив, що ОСОБА_5 21.02.2023 року прийшов до нього у сервісний центр ТОВ «Компанія «Сервіс Центр Плюс» за адресою: м. Львів, вул. Садова, 2/2 та почав кричати, вимагати повернути кошти, після чого вчинив хуліганські дії, особливий цинізм яких полягав у тому, що спочатку він написав розписку, що претензій не має, однак згодом все ж вимагав повернення коштів, просив скаргу задовольнити.

Представник суб`єкта оскарження - ВП № 1 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином. У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду скарги, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів. Крім того, в силу ч.3ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

З поданої ОСОБА_3 13.12.2023 року заяви про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, вбачається, що 23.02.2023 року до нього у сервісний центр ТОВ «Компанія «Сервіс Центр Плюс» за адресою: м. Львів, вул. Садова, 2/2 прийшов ОСОБА_5 та почав кричати, вимагати повернути кошти за проведений ремонт автомобіля, буянити, вибив гайковим ключем вікно, яке впало на припаркований автомобіль і пошкодило його капот та вітрове скло, чим заподіяв йому майнову шкоду на суму 22710,00 грн

Як вбачається з доданої скаржником відповіді ВП № 1 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області від 19.12.2023, ухвалу слідчого судді Залізничного районного суду міста Львова від 22.12.2023 скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, якою зобов`язано уповноважену особу Відділу поліції № 1 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській областірозглянути, у відповідності до вимог ст.214 КПК України, заяву ОСОБА_3 , про вчинення кримінального правопорушення за ознаками, передбаченого ч. 1ст. 296 КК України, подану 13.12.2023, виконано, заяву розглянуто, однак в ході розгляду не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Водночас у матеріалах перевірки заяви ОСОБА_3 ІТС ІПНПУ № 21219 від 19.12.2023 року міститься довідка від 02.03.2023, з якої вбачається, що 21.03.2023 року о 13.23 год. від ОСОБА_6 надійшов виклик працівників поліції за адресою: АДРЕСА_1 , у якій заявник повідомив, що клієнт агресивний, некоректно себе поводить, буянить. При цьому було встановлено відсутність ознак кримінального та адміністративного правопорушення, а наявні ознаки цивільно-правових відносин. Станом на 02.03.2023 року заяви по даному факту не надходило.

Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України, як вбачається зі змісту ч. 5 ст. 214 КПК України, якою визначений перелік відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не вимагає від заявника зазначати правову кваліфікацію вчиненого діяння чи статтю Кримінального кодексу України, яка передбачає відповідальність за нього. Незалежно від думки заявника про те, якою статтею Кримінального кодексу України передбачені ознаки того діяння, про яке він повідомляє, визначення попередньої правової кваліфікації та відповідної їй статті КК України є повноваженням (обов`язком) слідчого, прокурора, які вносять відомості до ЄРДР. Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення від 13.12.2023 року, яка міститься у матеріалах про розгляд заяви гр. ОСОБА_3 ІТС ІПНПУ № 21219 від 19.12.2023 року, заявником не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеною в заяві особою кримінально-караного діяння та не надано жодних доказів на підтвердження такого, а тому зазначене не може бути підставою для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування.

В даному контексті варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Згідно із ч. 1 ст. 296 КК України кримінально каране діяння - хуліганство це грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

При цьому Пленум Верховного Суду України у п. 3 своєї постанови від 22.12.2006 N 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» зазначив, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Окрім того, Верховний Суд у своїй постанові від 20.05.2021 року у справі № 683/37/19 /провадження № 51 620 км 21/ зазначив, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи є домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого.

Водночас, у своїй заяву ОСОБА_3 не навів, у чому в діях ОСОБА_5 , проявилась явна неповаги до суспільства, а також які дії ОСОБА_5 супроводжувалися проявами виняткового цинізму та особливої зухвалості. Та навпаки заява містить посилання на те, що автомобіль ОСОБА_5 було відремонтовано 13.02.2023 року у сервісному центрі ТОВ «Компанія «Сервіс Центр Плюс» за адресою: м. Львів, вул. Садова, 2/2, працівником та співвласником якого є ОСОБА_3 , після чого останній провів оплату послуг. А 23.02.023 року ОСОБА_5 приходив у сервісний центр з вимогою повернути йому кошти.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Слідчий суддя звертає увагу, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Таким чином, суд вважає, що уповноважені особи ВП № 1 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області, отримавши ухвалу слідчого судді Залізничного районного суду міста Львова від 22.12.2023, дотрималися вимог чинного законодавства України, перевірили її та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного заявником, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей214,303,306,307,372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

у задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах якого діє його представник адвокат ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділу поліції № 1 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1