Справа № 366/1878/24
Провадження № 1-кс/366/205/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2024 смт. Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника, адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000009, внесеному в ЄРДР 11.01.2024, про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, перебуває на посаді керівника громадської організації «Благодійний фонд «Україна понад усе», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,

ВСТАНОВИЛА :

Прокурор звернувся до слідчого судді в рамках зазначеного кримінального провадження з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що Вишгородською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000009 від 11.01.2024, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що до Вишгородської окружної прокуратури надійшло повідомлення від Служби безпеки України про те, що на території Вишгородського району громадянка ОСОБА_4 вимагала неправомірну вигоду за вчинення дій з використанням її службового становища.

27.06.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

ОСОБА_4 здійснює волонтерську діяльність в ГО «БФ «Україна понад усе», , куди вона 24.06.2024 призначена на посаду керівника.

В той же час ОСОБА_4 під час здійснення своєї волонтерської діяльності підтримує тісні зв?язки з військовою посадовою особою, яка займає посад начальника департаменту ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 12 ст. 6 Закону України про військовий обов`язок і військову службу військові посадові особи - це військовослужбовці, які обіймають штатні посади, пов?язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов?язків, або які спеціально уповноважені на виконання таких обов?язків згідно із законодавством.

Для здійснення бронювання від мобілізації ОСОБА_4 звернулась до начальника департаменту ІНФОРМАЦІЯ_2 для з?ясування обставин, умов та вжиття дій щодо бронювання військовозобов`язаних від призову за мобілізацією дійшла домовленості з вказаним начальником департаменту ІНФОРМАЦІЯ_2 задля позитивного результату.

10.01.2024 ОСОБА_6 звернувся до ОСОБА_4 з проханням допомогти з бронюванням від призову за мобілізацією, на що ОСОБА_4 повідомила, що вона має впливові зв?язки в Збройних Силах України, Службі Безпеки України, ІНФОРМАЦІЯ_2 та зможе вирішити питання щодо бронювання ОСОБА_6 .

В цей час 10.01.2024 за адресою: АДРЕСА_2 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_6 для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме начальником департаменту ІНФОРМАЦІЯ_2 .

10.01.2024 у приміщенні Благодійної організації «Україна понад усе» за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 під час розмови із ОСОБА_6 , повідомила, що може вирішити питання з приводу бронювання ОСОБА_6 від призову за мобілізацією, але це буде коштувати 3000 доларів США, що відповідно до курсу НБУ становить 114 675,9 грн.

19.01.2024 у приміщенні Благодійної організації «Україна понад усе» за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 під час зустрічі із ОСОБА_6 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на одержання неправомірної вигоди для себе, отримала від останнього 1000 доларів США що відповідно до курсу НБУ становить 37709,4 грн. за вплив на військову посадову особу ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою бронювання ОСОБА_7 від призову на військову службу за мобілізацією.

На підтвердження своїх слів ОСОБА_4 виготовила та надала ОСОБА_7 посвідчення волонтера N? 19/23 від 07.09.2023 про те, що він нібито займається волонтерською діяльністю у складі громадської організації «Благодійний фонд «Україна понад усе» з вересня 2023 року.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Крім цього, 29.01.2024 ОСОБА_8 звернувся до ОСОБА_4 з проханням допомогти з бронюванням від призову за мобілізацією, на що ОСОБА_4 повідомила, що вона має впливові зв?язки в Збройних Силах України, Службі Безпеки України, ІНФОРМАЦІЯ_2 та зможе вирішити питання щодо бронювання ОСОБА_9 .

В цей час 29.01.2024 за адресою: АДРЕСА_2 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме начальника департаменту ІНФОРМАЦІЯ_2

29.01.2024 у приміщенні Благодійної організації «Україна понад усе» за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 під час розмови із ОСОБА_9 , повідомила, що може вирішити питання з приводу бронювання ОСОБА_9 від призову за мобілізацією, але це буде коштувати 3000 доларів США, що відповідно до курсу НБУ становить 113 343,3 грн.

15.03.2024 у приміщенні Благодійної організації «Україна понад усе» за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 під час зустрічі із ОСОБА_9 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на одержання неправомірної вигоди для себе отримала від останнього 1000 доларів США що відповідно до курсу НБУ становить 38685,4 грн. за вплив на військову посадову особу ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою бронювання ОСОБА_9 від призову на військову службу за мобілізацією.

На підтвердження своїх слів ОСОБА_4 виготовила та надала ОСОБА_9 посвідчення волонтера N? 28/24 від 24.12.2023 про те, що він нібито займається волонтерською діяльністю у складі громадської організації «Благодійний фонд «Україна понад усе» з вересня 2023 року.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , прокурор зазначає, що на теперішній час існують ризики, передбачені пп. 1, 3 та 4 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрювана може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та в подальшому від суду під тяжбою покарання, оскільки підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження;

- негативно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки отримала копії клопотання про застосування запобіжного заходу з додатками, де відображені відомості про свідків;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом, зокрема негативно впливати на осіб, які ще не допитані як свідки.

Прокурор вважає, що більш м`який запобіжний захід, ніж цілодобовий домашній арешт, не зможе запобігти зазначеним вище ризикам та досягти мети, передбаченої ст. 177 КПК України, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 у задоволенні клопотання просила відмовити, оскільки такий захід буде надмірно обтяжливим для неї. Вона допомагає військовослужбовцям 3 ОДШБ та іншим військовим частинам провізією, а запропонований прокурором запобіжний захід позбавить її здійснювати таку роботу.

Захисник, адвокат ОСОБА_5 подав до суду письмові заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу, у якому зазначив про те, що такий спосіб домашнього арешту є надмірно обтяжливим і для досягнення завдань кримінального провадження буде достатньо застосувати більш м`який запобіжний захід.

До заперечення захисник долучив: статутні документи БО «БФ «Україна понад усе»; подяки ОСОБА_4 від військових частин та військових формувань, органів місцевого самоврядування за виконувану нею діяльність, пов`язану з благодійністю.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, вислухавши учасників судового розгляду, приходить до такого.

За ч. 1 та 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі, а тому, відносно неї може бути застосований такий запобіжний захід як домашній арешт.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

З урахуванням доводів клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, слідчим суддею встановлено таке.

У провадженні СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000009, внесене в ЄРДР 11.01.2024 за ч. 2 ст. 369-2 КК України за наведених вище в цій ухвалі обставин.

27.06.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

З огляду на долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого їй злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, а саме у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

При застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя, крім вище встановлених обставин, враховує особу ОСОБА_4 , яка раніше не судима, підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, є керівником благодійної організації, допомагає військовослужбовцям, про що свідчать надані її захисником документи.

Слід звернути увагу, що корупційний злочин за ч. 2 ст. 369-2 КК України, пов`язаний з призовом на військову службу під час мобілізації в умовах воєнного стану викликає резонанс та зацікавленість у громадськості.

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_4 відомі відомості про свідків у кримінальному провадженні, оскільки копія клопотання про застосування запобіжного заходу з доданими до неї матеріалами містить відомості про таких свідків.

Тому, слідчий суддя вважає доведеними існування ризиків, визначених п.п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя вважає недоведеним зазначений ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки доводи існування такого ризику є аналогічні тим, які прокурор зазначав як на підставу існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З огляду на кваліфікацію злочину, у якому підозрюється ОСОБА_4 та спосіб і час його вчинення, а також те, що в силу особи підозрюваної до неї застосовується запобіжний захід, не пов`язаний з фактичним позбавленням волі, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість у цьому випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт.

При цьому, враховуючи встановлені обставини щодо особи ОСОБА_4 та діяльність, яку вона виконує (допомагає провізією військовим частинам), а також те, що при оголошенні їй про підозру вона попередньо не була затримана, перебуває на свободі та не переховувалась від участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що їй буде достатньо обрати запобіжних захід у вигляді домашнього арешту із забороною виходити за межі місця проживання в період часу з 00 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв.

Саме такий запобіжний захід забезпечить виконання завдань КПК України, зокрема він забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків як під час досудового розслідування, так і при розгляді справи судом, він не буде надмірно обтяжливим як для підозрюваної, так і для виконуваної нею діяльності, при цьому зможе запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

Крім цього, на підозрювану слід покласти обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193-194, 196, 199, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, заборонивши їй залишати постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 00 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на неї слідчим суддею обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалу слідчого судді передати для виконання до Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ознайомити підозрювану ОСОБА_4 під підпис з обов`язками, визначеними цією ухвалою.

Строк дії ухвали до 27.08.2024.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1