Провадження № 1-кс/554/6810/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.06.2024 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, -

ВСТАНОВИВ:

17.06.2024 року до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, а саме змінити запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою зі зменшенням розміру застави до 300 розмірів прожиткового мінімуму громадян, що становить 908400 грн.

Клопотання захисник підозрюваного обґрунтовує тим, що групою слідчих ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000084 від 03.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч.1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

03.05.2024 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 190 КК України, ч. 3 ст. 27 ч.3 ст. 28 ч. 1 ст. 358 КК України, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави по справі №554/10275/23, провадження №1-кс/554/5599/2024 від 16.05.2024 було обрано запобіжний захід відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб з 02.05.2024 року 16 год. 39 хв. До 30.06.2024 16 год. 39 хв. в межах строку дії досудового розслідування.

Одночасно, було визначено заставу в розмірі 4208920 (чотири мільйони двісті вісім тисяч дев`ятсот двадцять) гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

З метою забезпечення можливості виконання слідчим суддею вищевказаних вимог положеннями КПК України на слідчого (прокурора) який звертається із відповідним клопотанням покладено обов`язок довести:

- Обґрунтованість підозри особи у вчинені кримінального правопорушення;

- Наявність реальних ризиків для кримінального провадження, існування яких підтверджується належними, достатніми та допустимими доказами;

- Неможливість досягнення мети у разі застосування більш м`якого виду запобіжного заходу, ніж того про застосування якого ставиться питання у клопотанні;

На слідчого суддю відповідно покладено обов`язок відмовити у задоволені клопотання про застосування запобіжного заходу у разі недотримання стороною обвинувачення всіх вищевказаних вимог.

Вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та з визначенням розміру застави у сумі 4208920 грн. на сьогоднішній день є необґрунтованим і надмірно триваючим, оскільки підозра оголошена ОСОБА_6 є не обґрунтованою, відсутні реальні ризики для кримінального провадження, що підтверджується належними, достатніми та допустимими доказами. Окрім того утримання під вартою ОСОБА_6 негативно впливає на стан його здоров`я.

В повідомленні про підозру ОСОБА_6 зазначено, що Кобеляцькій МТГ завдало матеріального збитку на загальну суму 4237876 грн., що становить ринкову вартість 28 земельних ділянок , що перебували у комунальній власності.

Проте, відповідно до витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15 , № НОМЕР_16 , № НОМЕР_17 , № НОМЕР_18 , № НОМЕР_19 , № НОМЕР_20 , № НОМЕР_21 , № НОМЕР_22 , № НОМЕР_23 , № НОМЕР_24 , № НОМЕР_25 , № НОМЕР_26 , № НОМЕР_27 нормативно грошова оцінка земельних ділянок становить 1043837,29 грн., що є значною різницею від загальної суми збитків, що зазначена в повідомленні про підозру.

Запобіжний захід у вигляді застави повинен мати такий розмір, щоб забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваним, але ні в якому разі не бути тягарем, який можливо осилити тільки шляхом отримання кредитів чи продажу наявного нерухомого майна.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисники клопотання підтримали з підстав, викладених в клопотанні та просили його задовольнити, посилаючись на його стан здоровя, завершення досудового розслідування та надмірну заставу.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту.

Дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника та прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що групою слідчих ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000084 від 03.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч.1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

03.05.2024 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 190 КК України, ч. 3 ст. 27 ч.3 ст. 28 ч. 1 ст. 358 КК України, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави по справі №554/10275/23, провадження №1-кс/554/5599/2024 від 16.05.2024 було обрано запобіжний захід відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб з 02.05.2024 року 16 год. 39 хв. До 30.06.2024 16 год. 39 хв. в межах строку дії досудового розслідування.

Одночасно, було визначено заставу в розмірі 4208920 (чотири мільйони двісті вісім тисяч дев`ятсот двадцять) гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК України клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Отже, при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має надати оцінку: наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; існуванню ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, з урахуванням нових обставин, які не були предметом оцінки під час застосування запобіжного заходу чи його продовженні.

При розгляді вказаного клопотання слідчий суддя вважає за необхідне першочергово надати оцінку посиланням про стан здоров`я підозрюваного, завершення досудового розслідування та надмірної застави.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що 18.06.2024 досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в розпорядженні сторони обвинувачення, в порядку ч. 1 ст. 290 КПК України.

Відповідно положень ст. 290 КПК України відкриття матеріалів стороні кримінального провадження здійснюється за умови визнання зібраних під час досудового розслідування доказів достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Отже, з моменту відкриття матеріалів стороні кримінального провадження органом досудового розслідування не здійснюються дії, спрямовані на отримання, збирання та перевірку доказів.

Слідчий суддя бере до уваги й той факт, що підозрюваний ОСОБА_6 перебуває у ДУ « Полтавська установа виконання покарань (№23), у зв`язку з чим не має фактичного впливу на тих свідків, які вже допитані і їх пояснення знаходяться в матеріалах справи.

Також, слідчий суддя під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу враховує відомості та медичну документацію, які стосуються стану здоров`я ОСОБА_6 :

-виписка з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_6 Лікувально діагностичного центру «Медея»;

-виписка з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_6 . Комунального некомерційного підприємства «Кобеляцька міська лікарня» Кобеляцької міської ради.

Зазначена вище медична документація та відомості, що в них містяться, свідчать про те, що ОСОБА_6 є особою, яка потребує медичного нагляду, враховуючи діагностоване у нього захворювання, виникнення та перебіг якого є неконтрольованим процесом.

Щодо розміру застави слідчий суддя вважає вказати наступне.

Запобіжний захід у вигляді застави повинен мати такий розмір, щоб забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваним, але ні якому разі не бути тягарем, який можливо осилити тільки шляхом отримання кредитів чи продажу наявного нерухомого майна.

Враховуючи доходи ОСОБА_6 та його дружини, які надані в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про зменшення розміру застави підозрюваному.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, із структури статті 5 Конвенції, в цілому, та її пункту 3, зокрема, випливає, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (§ 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06 листопада 2007 року, заява № 42440/06, та § 139 рішення ЄСПЛ в справі Олександр Макаров проти Росії від 12 квітня 2009 року, заява № 15217/07). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув`язнення обвинуваченого. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain, заява № 12050/04, § 79).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Згідно п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається в межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 5 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Європейський суд з прав людини рішенні від 13 січня 2022 у справі "Істоміна проти України", вказав на те, що хоча національне законодавство дозволяло суду у "виключних випадках" встановлювати більші розміри застави, таке рішення мало передбачати ретельний аналіз обставин справи для обґрунтування її "виключного" характеру, а також необхідності ретельної оцінки всіх відповідних факторів, у тому числі спроможності підозрюваного сплатити визначений розмір застави, та задовільного пояснення, чому застава була визначена у такому надзвичайно великому розмірі.

Разом з цим, при визначенні розміру застави слід не допускати встановлення такого її розміру, що є завідомо непомірним для особи та призводить до неможливості виконання застави (абзац 4 пункту 16 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України" № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013). З одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне. Згідно з ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Згідно з рішенням ЄСПЛ по справі Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав , з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню по справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». Також у рішенні ЄСПЛ в справі Клішин проти України» зазначено, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Ніколова проти Болгарії» сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.

Згідно з ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного найбільш сурового виду запобіжного заходу взяття під варту.

При обранні виду запобіжного заходу суди враховують вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за можливе змінити запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тримання під вартою в частині розміру застави 4208920 грн., а саме зменшити підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України до розміру 360 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1090080 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 182, 196, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу задовольнити частково .

Змінити запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тримання під вартою в частині розміру застави 4208920 грн., а саме зменшити підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України до розміру 360 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1090080 грн.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1