Справа 688/2520/24
№ 1-кс/688/1215/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

03 червня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000885 від 24 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна,

встановив:

Старший слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні за №0000885.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в період часу з 18:30 год. по 19:30 год, 23 травня 2024 року, невстановлена особа, перебуваючи неподалік магазину "Фінік", що по просп. Незалежності, 22, в м. Нетішині Нетішинської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області, під час дії на території України воєнного стану, шляхом вільного доступу, із сумки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , здійснила крадіжку чоловічого шкіряного гаманця чорного кольору, у якому знаходилися грошові кошти в сумі 300 грн, завдавши ОСОБА_5 , майнової шкоди на орієнтовну суму близько 600 грн.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 вказав, що окрім коштів у гаманці, знаходилися належні йому банківські картки «ПриватБанку» та «Ощадбанку».

24 травня 2024 року місцевий житель ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав працівниками СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, банківські картки належні потерпілому ОСОБА_5 , зокрема: «ПриватБанк» № НОМЕР_1 ; ПриватБанк» № НОМЕР_2 та «ОщадБанк» № НОМЕР_3 , які було оглянуто вилучено та поміщено до сейф-пакету SUD1007212.

Постановою старшого слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 24 травня 2024 року вищевказані банківські картки визнано речовим доказом по даному кримінальному провадженні.

На даний час для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вищезазначеного злочину, виникла необхідність у накладенні арешту на речові докази з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування та знищення.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності особи, яка є власником майна, на яке накладається арешт, з огляду на наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза спотворення або знищення слідів кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000885 від 24 травня 2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Враховуючи, що банківські картки «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , ПриватБанк» № НОМЕР_2 та «ОщадБанк» № НОМЕР_3 , належні потерпілому ОСОБА_5 , визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0000885, слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речового доказу слід накласти арешт на зазначене вище майно із забороною відчуження та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 132, 170-175, 237, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на банківські картки «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , ПриватБанк» № НОМЕР_2 та «ОщадБанк» № НОМЕР_3 , належні потерпілому ОСОБА_5 , заборонивши відчужувати та розпоряджатися даним майном.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню старшим слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя