Справа № 279/1757/24 Провадження № 1-кс/279/368/24
У Х В А Л А
19 березня 2024 року
Дізнавач СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській областізвернувся з клопотанням про арешт майна, в якому вказав, що 02.02.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи поблизу с.Барди, Коростенського району Житомирської області, здійснив незаконний вилов водних біоресурсів з річки Уж, зокрема карася сріблястого, загальною кількістю 200 екземплярів та вагою 25 кг, чим спричинено збитки рибному господарству на суму 316200 грн.
09 лютого 2024 року Коростенською окружною прокуратурою внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, в подальшому підслідність у кримінальному провадженні визначена за Коростенським РУП ГУНП в Житомирській області.
В ході досудового розслідування встановлено, що 02.02.2024 року групою Житомирського рибоохоронного патруля, поблизу с.Барди Коростенського району Житомирської області, виявлено незаконний вило водних біоресурсів з річки Уж, а саме карася сріблястого, загальною кількістю 200 екземплярів, вагою 25 кг., який здійснено громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , збитки при цьому рибному господарству становлять 316200 грн.
Під час досудового розслідування, 15.02.2024 року на адресу рибного господарства направлено запит щодо встановлення шкоди завданої рибному господарству України та 22.04.2024 року отримано відповідь, відповідно якої з урахуванням п.12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» виловом 200 екземплярів карася сріблястого, завдано істотної шкоди рибному господарству та відповідно ч.1. ст. 249 КК України передбачає покарання у вигляді штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років, з конфіскацією знарядь і засобів промислу та всього добутого.
15.03.2024 управлінням державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області (Житомирський рибоохоронний патруль) для приєднання до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів направлено до Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ліскові сітки в кількості трьох штук, які попередньо 02.02.2024 були вилучені у ОСОБА_4 . Цього ж дня, ліскові сітки було огляднуто та приєднано до кримінального провадження в якості речових доказів..
Клопотав про накладення арешту на ліскові сітки у кількості 3 шт. вилучені у ОСОБА_4 управлінням державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області (Житомирський рибоохоронний патруль) 02.02.2024 на березі р. Уж неподалік с. Барди Коростенського району та передані до Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області якості речового доказу 15.03.2024.
Відповідно до ст.171,ч.5 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено.
Відповідно до вимог ст.167 КПК України, вищеназване вилучене майно має статус тимчасово вилученого.
У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення : 1) збереження речових доказів.
У відповідності до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.
Судом встановлено, що є всі підстави вважати, що вилучене може бути знаряддям злочинного посягання, зберегти на собі його сліди, тому може бути використано як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Повернення вилученого майна може призвести до його зникнення чи знищення.
Суд враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника.
Відповідно до ст.173 КПК України суд прийшов до висновку, що дізнавачем доведено необхідність арешту зазначеного вище майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Враховуючи, що заявлене клопотання містить достатньо даних про майно, та належну обґрунтованість підстав для арешту майна, воно підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.167, 170-173 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на ліскові сітки у кількості 3 шт. у виді заборони розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
Копію ухвали направити ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ).
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1