Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/3829/24
Провадження № 1-кс/644/642/24
21.05.2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000147 від 17.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України

про арешт майна

У С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді надійшло клопотання про арешт майна. На обґрунтування клопотання вказано таке.

В провадженні СД ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000147 від 17.04.2024 за ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16.04.2024 надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що невідомий чоловік на ім`я ОСОБА_6 , зберігає наркотичні засоби за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1

Окрім цього, 08.04.2024 до ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області з Департаменту по взаємодії з правоохоронними органами та цивільного захисту Харківської міської ради надійшло колективне звернення від мешканців під`їзду АДРЕСА_2 , про те що у них в під`їзді невідомі особи систематично вживають наркотичні засоби, порушають громадський порядок та санітарні норми.

17.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.05.2024 було проведено обшук квартири АДРЕСА_3 , в якій фактично проживає ОСОБА_7 , в ході якого вилучено наступне майно: полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору.

17.05.2025 старшим дізнавачем СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000147, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.04.2024.

Опитаний ОСОБА_7 пояснив, що він є наркозалежним та зараз системно вживає метадон та інколи психотропну речовину «солі». 15.04.2024 приблизно о 10:00 год. ОСОБА_7 здійснив замовлення психотропної речовини «солі» в інтернет магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » через застосунок «Телеграм», оплативши за замовлення 450 грн. Після оплати отримав фото із зображенням місця знаходження «закладок», а саме поблизу ТРК «Україна» у м. Харкові.

Забравши «закладку», ОСОБА_7 повернувся додому, та залишив у себе вдома для власного вживання психотропну речовину «Солі».

За таких обставин, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вищевказана психотропна речовини придбалась та зберігалась у ОСОБА_7 в порушення вимог законів Законам України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності», «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними».

Підставою і метою арешту майна є позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вилученим під час обшуку майном, оскільки щодо нього існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом правопорушення. Вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні визнано речовим доказом та стосовно нього заплановано проведення ряду судових експертиз, а також слідчих дій. Таким чином арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судове засідання сторона обвинувачення не з`явилась. Дізнавачем ОСОБА_3 подана заява про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримує, просить задовольнити.

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, доходить висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській за процесуального керівництва Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборониздійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000147 від 17.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

17.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.05.2024 було проведено обшук квартири АДРЕСА_3 , в якій фактично проживає ОСОБА_7 , в ході якого вилучено наступне майно: полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору.

Постановою дізнавача про визнання і приєднання до провадження речових доказів від 17.05.2024, полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, вилучений в ході обшуку 17.05.2024, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000147 від 17.04.2024.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Дізнавач, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Дізнавачем в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання дізнавача про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. За таких обставин приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С ТА Н О В И В :

Задовольнити клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000147 від 17.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України про арешт майна.

Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_7 вилучене 17.05.2024 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , а саме: полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.

Місцем зберігання зазначеного майна визначити УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1