Справа № 214/2465/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні, в м. Кривому Розі кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000167 від 03.02.2024 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України , -

сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5

Встановив:

В провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Від прокурора ОСОБА_4 до канцелярії суду надійшло клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 так і на даний час, продовжують існувати наступні ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення. Таким чином, вказане може викликати необхідність у скоєнні корисливих злочинів останнім чи продовжити ним свою злочинну діяльність в якій обвинувачується.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому підтримала, просила суд його задовольнити в повному обсязі.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 кожен окремо, не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Суд вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи та клопотання прокурора, доходить до такого висновку.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Також Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

В підготовчому судовому засадні встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до пролежень ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину.

Крім того, дане кримінальне правопорушення ОСОБА_3 вчинив в період іспитового строку, визначеного йому вироком Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22.11.2022 року.

Суд вважає, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений зможе переховуватись від суду, оскільки він не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, тобто у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, оскільки він до затримання був не працевлаштований, не мав законних та достатніх засобів для існування, даний злочин вчинив в період не знятої судимості щодо злочинів проти власності.

Також судом під час вирішення питання про доцільність обрання відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою враховано приписи ч. 1 ст.178 КПК України, а саме, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, щодо злочинів проти власності, його майновий стан , розмір завданої матеріальної шкоди та наявність ризиків повторного вчинення аналогічного кримінального правопорушення

Таким чином, суд вважає, оскільки більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, та вчиняти інші кримінальні правопорушення оскільки останній не має джерел для утримання себе та міцних соціальних зв`язку, не має реєстрації та постійного місця проживання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що маються підстави вважати, суд вважає за доцільне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строком на 60 днів.

Розмір застави визначений ОСОБА_3 ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 12.03.2024 року залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 110, 315-317, 369, 371 КПК України, суд, -

Постановив:

Клопотання прокурора ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 ( шістдесят) днів, тобто до 09 вересня 2024 року.

Визначити ОСОБА_3 розмір застави 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 116 800 (сто шістнадцять тисяч вісімсот) грн. 00 коп.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі м. Кривого Рогу, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) не спілкуватись зі свідками, потерпілим в кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст судового рішення складено о 12-00 год. 12.07.2024 року.

Суддя ОСОБА_1