Номер провадження: 11-сс/813/934/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 кизи,

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.05.2024 року, відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нижні Ремета Берегівського району Закарпатської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , лікаря загальної практики сімейної медицини Амбулаторії №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001126 від 23.08.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, -

установив

Зміст оскарженого судового рішення

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.05.2024 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 та відсторонено підозрюваного ОСОБА_8 , від посади лікаря загальної практики сімейного лікаря Амбулаторії сімейної медицини №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради, строком до 21.07.2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що прокурором надано матеріали (докази), якими обґрунтовується підозра та які є достатніми для переконання що такий захід забезпечення зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Не погодившись із зазначеною ухвалою слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій вважає оскаржувану ухвалу необґрунтованою, просить її скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що попри те, що прокурором до клопотання не долучено жодного документу про наявність доказів, як то передбачено ст.157КПК України, на який міг би послатись слідчий суддя в оскаржуваному рішенні, а відтак ці документи у судовому засіданні не досліджувались.

Також зазначає, що матеріали, додані до клопотання не містять в собі доказів щодо перешкоджання підозрюваним законній діяльності ЗСУ та інших військових формувань; клопотання прокурора не відповідає вимогам КПК України та воно не відрізняється від первинно поданого клопотання від 21.03.2024 року за результатами розгляду якого було відмовлено у його задоволенні; підозра відносно ОСОБА_8 необґрунтована; ризики, на які посилається слідчий у клопотанні недоведені.

Позиції учасників судового розгляду

У судовому засіданні апеляційного суду захисник та підозрюваний підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги, її доводи вважав безпідставними, а ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Мотиви апеляційного суду

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.

У відповідності до підпункту 4 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, визначене відсторонення підозрюваного від посади.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є відсторонення від посади.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і відсторонення від посади, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

За положеннями ч. 1 ст. 154 КПК України відсторонення від посади як один із заходів забезпечення кримінального провадження може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.

Згідно ч. 1 ст. 157 КПК України необхідною умовою для відсторонення особи від посади є наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас, слідчий суддя під час розгляду клопотання про відсторонення від посади зобов`язаний врахувати наявність правової підстави для відсторонення від посади, достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, та наслідки відсторонення від посади для інших осіб (ч. 2 ст. 157 КПК України).

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали, слідчий суддя зазначених вище вимог кримінального процесуального закону в повному обсязі дотримався.

Доводи апеляційної скарги захисника про незаконність та невмотивованість ухвали слідчого судді, є непереконливими, з огляду на таке.

З клопотання вбачається, що у провадженні СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, перебуває кримінальне провадження № 0001126 від 23.08.2023 року.

В рамках вказаного кримінального провадження 21.03.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: підроблення офіційного документа, який видається та посвідчується підприємством, і який надає права або звільняє від обов`язків, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

29.03.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_8 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покладено на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 21.05.2024.

09.04.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси було відмовлено У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 , про відсторонення ОСОБА_8 від посади в рамках кримінального провадження № 0001126 від 23.08.2023 року.

13.05.2024 ОСОБА_8 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

-ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: підроблення офіційного документа, який видається та посвідчується підприємством, і який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, вчинене організованою групою;

-ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: підроблення офіційного документа, який видається та посвідчується підприємством, і який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, вчинене повторно організованою групою;

-ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України, за кваліфікуючими ознаками: перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, вчинене організованою групою.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: повідомленням про виявлення ознак кримінального правопорушення Управління стратегічних розслідування в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 22.08.2023; повідомленням про виявлення ознак кримінального правопорушення Управління СБ України в Одеській області; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 (голова ЛКК КНП «ЦПМСД №3» ОМР) від 30.08.2023, яка повідомила, що підлеглою їй завідувачем АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_11 здійснювалась систематична підробка медичної документації з метою сприяння громадянам України у безперешкодному проходженні МСЕК поза межами встановленого законодавством порядку направлення громадян України на відповідну медичну комісію; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 (директор КНП «ЦПМСД №3» ОМР) від 04.09.2023, яка повідомила, що підлеглою їй завідувачем АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_11 здійснювалась систематична підробка медичної документації з метою сприяння громадянам України у безперешкодному проходженні МСЕК поза межами встановленого законодавством порядку направлення громадян України на відповідну медичну комісію; протоколом обшуку у приміщеннях Комунальної установи «Одеський обласний центр Медико-соціальної експертизи» ООР за адресою: АДРЕСА_2 від 22.09.2023, в ході якого вилучено речові докази (підроблена медична документація, складена від імені лікарів різних медичних закладів, розташованих на території Одеської територіальної громади); протоколом обшуку у приміщеннях Амбулаторії № 3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 3» Одеської міської ради, за адресою: АДРЕСА_3 від 22.09.2023, в ході якого вилучено речові докази (комп`ютерну техніку та особисті печатки лікарів, причетних до вчинення кримінального правопорушення); протоколом обшуку за місцем фактичного мешкання сімейного лікаря АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 від 22.09.2023, в ході якого вилучено речові докази (в тому числі особистий мобільний телефон ОСОБА_8 ); протоколом обшуку за місцем фактичного мешкання завідувачки АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_11 , за адресою: АДРЕСА_4 від 18.10.2023, в ході якого вилучено речові докази (в тому числі особисті мобільні телефони ОСОБА_11 , чорнові записи); висновками судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за результатами проведення 25-ти (двадцяти п`яти) судових почеркознавчих експертиз за експертною спеціальністю 1.1. «Дослідження почерку і підписів», які підтверджують факти виконання записів у підробленій медичній документації завідувачкою АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_11 , лікарем загальної практики АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_8 , медичною сестрою АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_13 та молодшою медичною сестрою АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_14 ; висновками судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за результатами проведення 20-ти (двадцяти) судових технічних експертиз реквізитів документів за експертною спеціальністю 2.3. «Дослідження друкарських форм та інших засобів виготовлення документів», які підтверджують факти виконання печаток на підробленій медичній документації за допомогою кліше особистих печаток ОСОБА_11 (які фактично використовуються ними під час здійснення професійної діяльності та раніше були вилучені в ході проведення обшуків за місцем фактичної трудової діяльності фігурантів), а також підтверджують факти невідповідності кліше печаток та штампів КНП «ЦПМСД №3» ОМР, та особистої печатки голови ЛКК печаткам та штампам встановленого зразка; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 (самозайнята особа, яка фактично співпрацює з лікарнями міста Одеси та здійснює виготовлення печаток та штампів на замовлення лікарів) від 07.02.2024, який фактично повідомив, що здійснював виготовлення печаток та штампів різних медичних закладів, розташованих на території м. Одеси та лікарів відповідних медичних закладів на особисте замовлення ОСОБА_11 , а також те, що сплата за відповідні печатки та штампи здійснювалась самостійно ОСОБА_11 на розрахунковий рахунок ОСОБА_15 , відкритий в АТ «КБ «ПриватБанк»; протоколом огляду особистого мобільного телефону ОСОБА_15 , в ході якого виявлено особисте листування між ОСОБА_15 та ОСОБА_11 за фактом відправлення ОСОБА_11 різної медичної документації (прикладів печаток) та факту погодження макетів кліше печаток, раніше замовлених ОСОБА_11 ; матеріалами та оглядом матеріалів тимчасового доступу до речей і документів, здійсненого в АТ «КБ «ПриватБанк», якими підтверджено факт відправки грошових коштів ОСОБА_11 на розрахунковий рахунок ОСОБА_15 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 (дільничний психіатр по Київському району м. Одеси КНП «Міський психіатричний диспансер» ОМР), яка повідомила, що вказані у довідках особи огляд при направленні на МСЕК не проходили, рукописні записи виконані не нею, а відтиски печаток та штампів не відповідають печаткам та штампам встановленого зразка; протоколами допитів свідків (лікарі КНП «Консультативно-діагностичний центр №20» ОМР, які фактично входять у склад ЛКК) ОСОБА_17 (хірург), ОСОБА_18 (голова ЛКК при КДЦ), ОСОБА_19 (офтальмолог), ОСОБА_20 (отоларинголог), ОСОБА_21 (невропатолог), які повідомили, що вказані у довідках особи огляд при направленні на МСЕК не проходили, рукописні записи виконані не ними, а відтиски печаток та штампів не відповідають їх особистим печаткам та штампам; офіційними відповідями КНП «Консультативно-діагностичний центр №20» ОМР та КНП «Міський психіатричний диспансер» ОМР, відповідно до змісту яких, запитувані особи не проходили огляд для МСЕК у відповідних медичних закладах; офіційними відповідями КНП «Міська лікарня №8» ОМР, КНП «Міська клінічна лікарня №11» ОМР, Одеського національного медичного університету, КНП «Міська клінічна лікарня №10» ОМР, відповідно до змісту яких, запитувані особи не проходили лікування у відповідних медичних закладах; офіційними відповідями ТОВ «Ланжерон» (МАДИАРТ), ТОВ «Севілья», відповідно до змісту яких, запитувані особи не проходили діагностування у відповідних медичних закладах, та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, колегією суддів враховується практика ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

При цьому, на даній стадії ані слідчий суддя при постановленні рішення, ані апеляційний суд при його перевірці, не може вирішувати питання винуватості чи не винуватості особи, а лише на підставі долучених до клопотання органу досудового розслідування доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення.

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для визначення ознак обґрунтованості підозри ОСОБА_8 .

За таких обставин, доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, колегією суддів визнаються необґрунтованими.

Як свідчить зміст ч. 1 ст. 157 КПК України, метою відсторонення від посади є необхідність припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого. Разом з тим, згідно з приписами ст. 157 КПК України слідчий суддя під час розгляду клопотання про відсторонення від посади має встановити наявність достатніх підстав вважати, що, перебуваючи на посаді підозрюваний може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За своєю сутністю можливість вчинення зазначених дій є відповідним ризиком кримінального провадження. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Разом з тим, зазначені в ст. 157 КПК України ризики не є тотожними тим ризикам, що визначені в ст. 177 КПК України, що мають враховуватись під час обрання запобіжного заходу та обставини дослідження яких є значно ширшими. Розглядаючи клопотання про відсторонення від посади, наявність відповідних ризиків має досліджуватися слідчим суддею саме у зв`язку із перебуванням особи на відповідній посаді. Тому слідчий суддя має встановити, чи пов`язане перебування ОСОБА_8 на посаді лікаря загальної практики сімейної медицини Амбулаторії №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» ОМР з тими ризиками, які заявлені прокурором.

Апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що прокурором доведено потреби досудового розслідування, які виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_8 , як відсторонення останнього від посади, оскільки саме перебування на посаді лікаря загальної практики сімейної медицини Амбулаторії №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» ОМР й сприяло вчиненню інкримінованих кримінальних правопорушень з використанням свого службового становища, а тому відсторонення підозрюваного від посади на час досудового розслідування, є необхідним для запобігання ризикам перешкоджання останнім досудовому розслідуванню, зокрема можливим спробам знищення або спотворення речей та документів, які є доказами в даному кримінальному провадженні, а також впливу на своїх колег та молодший медичний персонал, з якими в нього склалися не лише робочі, а в тому числі дружні стосунки.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування відсторонення від посади є об`єктивно необхідним та за його допомогою може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із відповідним клопотанням, а саме запобігання протиправній поведінці підозрюваної, яка перебуваючи на посаді може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконними засобами впливати на свідків кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо наявності в цьому кримінальному провадженні встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених ч. 1 ст. 157 КПК України, та надаючи оцінку доводам сторони захисту стосовно відсутності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, колегія суддів зазначає про таке.

Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1 та 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд, при розгляді справи по суті, може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Завершення досудового розслідування в кримінальному та відкриття сторонам матеріалів такого кримінального провадження не звільняє суд на стадії розгляду справи по суті допитати всіх свідків, оскільки, як уже зазначено, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Крім цього, слідчий суддя врахував, що перебуваючи на вказаній посаді, підозрюваний може, використовуючи своє службове становище, знищити чи підробити речі та документи, які мають значення для досудового розслідування.

Доводи захисника про те, що підозрюваний має постійне місце проживання, за яким проживає з дружиною, дитиною та батьком пенсіонером, тобто, має міцні соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем роботи, у даному випадку не мають вирішального значення, оскільки не зменшують ризики, наведені вище.

Інші підстави для відмови у задоволенні клопотання, зазначені в поданій до суду апеляційній скарзі, також не спростовують висновків слідчого судді.

Посилання захисника, що клопотання про відсторонення підозрюваного від посади, раніше було предметом розгляду слідчого судді, та у відстороненні було відмовлено, апеляційний суд не приймає, оскільки 13.05.2024 ОСОБА_8 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у тому числі у вчиненні умисних кримінальних правопорушень, пов`язаних із підробленням офіційних документів, вчинених організованою групою повторно, а також у вчиненні злочину проти основ національної безпеки України, таким чином, змінився обсяг висунутої підозри, яка має ключове значення під час вирішення поданого клопотання.

Втручання у права і свободи особи шляхом відсторонення від посади не має ознак порушення прав особи, адже потреби досудового розслідування на даному етапі виправдовують такий ступінь втручання. А таке обмеження є розумним і співмірним з огляду на необхідність та можливість досягнення завдань кримінального провадження.

Апеляційним судом не встановлено істотних порушень норм КПК під час розгляду клопотання слідчим суддею, які могли б стати підставою для скасування оскарженої ухвали.

На підставі викладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, оскільки ухвалене у відповідності до вимог закону, та винесене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими слідчим суддею, а тому апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд, -

постановив

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.05.2024 року, відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001126 від 23.08.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4