Провадження № 1-кс/761/9738/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю представника власника майна - адвоката ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

секретаря - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна, - адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/25958/21, провадження 1-кс/761/15100/2021) від 21 липня 2021 року в рамках кримінального провадження №0007615 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

19 квітня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання представника власника майна, - адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/25958/21, провадження 1-кс/761/15100/2021) від 21 липня 2021 року в рамках кримінального провадження №0007615 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Обґрунтовуючи доводи свого клопотання адвокат вказує на те, що слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0007615, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.12.2020 року.

Зі змісту клопотання вбачається, що 21.07.2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва (справа №761/25958/21) накладено арешт на об`єкти нерухомого майна в тому числі на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,5 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка належить ОСОБА_6 .

Як вказує у клопотанні адвокат, що розгляд клопотання про арешт майна, що належить ОСОБА_6 проводився без його участі та зазначив, що в рамках кримінального провадження нікому не було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, яке стосується майна останнього. Разом з тим, повідомляє, що арешт було накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, яким є і вказана квартира відповідно до постанови прокурора. Між тим, слідчий суддя при накладенні арешту на майно не дослідив обґрунтованість визнання зазначеного об`єкту нерухомого майна речовим доказом, а також невірно встановлено наявність у даного об`єкту нерухомого майна, перелічених у ч.2 ст.167 КПК України.

ОСОБА_5 зазначає, що вказана квартира є особистим майном ОСОБА_6 , яке він придбав у передбачений законом способом - уклавши нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу квартири від 31.12.2020 та сплативши при цьому грошові кошти продавцеві - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у сумі 900 359 грн. 00 коп. При цьому вказана квартира не є підшуканим, виготовленим, пристосованим чи використаним як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберіг на собі його сліди та ОСОБА_6 не вчиняв жодних протиправних дій, у зв`язку з чим йому і не повідомлено про підозру. Окрім того, зі змісту клопотання вбачається, що арешт майна обмежує особу, яка не має жодного відношення до кримінального правопорушення у праві користування своїм власним майном.

Разом з тим, адвокат ОСОБА_5 вказує, що досудове розслідування кримінального провадження триває вже понад 3 роки, а відтак він вважає, що у органа досудового розслідування було достатньо часу для з`ясування усіх обставин кримінального провадження.

З огляду на вищевказане адвокат ОСОБА_5 просив скасувати арешт майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 21.07.2021 року по справі №761/25958/21.

У судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_2 клопотання про скасування арешту майна підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених у ньому. Крім того, вказав, що ОСОБА_8 володіє квартирою на підставі договору купівлі-продажу. Між тим, повідомив, що досудове розслідування триває вже понад 3 роки і ще жодній особі не повідомлено про підозру, а арешт майна порушує право особи на власність. Разом з тим, зазначив, що вважає арешт безпідставним.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти поданого клопотання про скасування арешту майна та просив відмовити у його задоволенні. Між тим, повідомив, що право власності на вказану квартиру набуто шляхом підробки документів, а нотаріус повідомила, що вона не підписувала вказані договори. Окрім того, слідчим вживались заходи для проведення допиту ОСОБА_8 , однак адвокат повідомив, що останній прибути на допит не може оскільки перебуває в зоні бойових дій, однак належних документів органу досудового розслідування надано не було. Разом з тим, вказав, що потреба в арешті не відпала та арешт накладено обґрунтовано, просив долучити копію ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 11 квітня 2024 року якою аналогічне клопотання було залишено без задоволення.

Заслухавши представника власника майна, прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, судом встановлено, що слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0007615, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.12.2020 року.

21.07.2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва (справа №761/25958/21) накладено арешт на об`єкти нерухомого майна в тому числі на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,5 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка належить ОСОБА_6 .

Зі змісту вищезазначеної ухвали вбачається, що арешт на об`єкт нерухомості, який належить ОСОБА_6 було накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, унеможливити його спотворення, приховування, перетворення.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів, що відпали підстави для подальшого збереження зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим.

У зв`язку з чим, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання представника власника майна, - адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/25958/21, провадження 1-кс/761/15100/2021) від 21 липня 2021 року в рамках кримінального провадження №0007615 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника власника майна, - адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/25958/21, провадження 1-кс/761/15100/2021) від 21 липня 2021 року в рамках кримінального провадження №0007615 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.12.2020 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9