Справа № 296/2904/24
Ухвала

Іменем України

01 квітня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000094 від 11 березня 2021 року,-

встановив:

01 квітня 2024 року адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, поданим електронною поштою, відповідно до змісту якого просить змінити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 01.04.2024, вищевказане клопотання передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали клопотання про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.201 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч.4 ст.201 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено. Однією з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

З матеріалів клопотання вбачається, що адвокат ОСОБА_2 подала клопотання про зміну запобіжного заходу в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , та на підтвердження наявності у неї повноважень на представництво інтересів останнього додала до клопотання копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АА №1413909 від 29 лютого 2024 року.

Відповідно до частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон №5076-VI), повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 статті 26 Закону №5076-VI визначено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Згідно положень частини 2 статті 26 Закону №5076-VI, ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги; ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката; Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Пунктом 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41 (далі - Положення №41) передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно підпункту 12.10 пункту 12 Положення №41, ордер повинен містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат").

Всупереч вищевказаним вимогам, доданий до поданого клопотання ордер серії АА №1413909 не містить власноручного підпису адвоката ОСОБА_2 у графі "Адвокат", при цьому, зазначений вище ордер не є сформованим електронним ордером через модуль у підсистемі "Електронний суд", а є додатком до клопотання, тому має містити обов`язкові реквізити, визначені Положенням №41.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі №450/569/22, та від 07 лютого 2023 року у справі №466/487/22.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що накладення адвокатом електронного цифрового підпису на копію ордеру не свідчить про дотримання вимог щодо його змісту, в розумінні Положення №41, а лише засвідчує правовий статус електронної копії документа.

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень адвоката ОСОБА_2 діяти в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , подане клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права особи повторно звернутись до слідчого судді у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст.7, 9, 174, 201, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000094 від 11 березня 2021 року - повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1