Справа № 953/5155/24
н/п 1-кс/953/4667/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" червня 2024 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

Секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання клопотання ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000920,

учасники кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_4

підозрювана ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням, в якому, посилаючись на скрутне матеріальне становище просить зменшити розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.06.2024.

В обгрунтування клопотання ОСОБА_3 було зазначено, що визначений розмір застави є надмірним, оскільки вона потребує лікування значних захворювань, має на утриманні матір 1936 р.н.

У судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання про зміну запобіжного заходу підтримала та просила його задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідно до частини першої статті 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В той же час, відповідно до частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Вирішуючи зазначене клопотання слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає частина перша статті 177 КПК України.

Відповідно до положень частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як встановлено слідчим суддею, 11.06.2024 до суду надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного 06.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000920, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000920 від 06.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 05.06.2024 в умовах воєнного стану, введеного на території Україні на підставі Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, в подальшому неодноразово продовжений, останній раз 06.05.2024 Указом Президента України №271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», приблизно о 11 годин 43 хвилин ОСОБА_3 , маючи не зняту та непогашену судимість, вчинила корисливе кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

Так, знаходячись у приміщенні стоматологічного кабінету «Vip Stom», за адресою АДРЕСА_1 , де здійснює свою діяльність лікар-стоматолог ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вирішила таємно викрасти чуже майно.

Після чого ОСОБА_3 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинену в умовах воєнного стану, діючи умисно, повторно, розуміючи протиправний характер своїх дій, керуючись корисливим мотивом, з метою особистого збагачення, перебуваючи у комірці стоматологічного кабінету, скориставшись тим, що за нею ніхто не спостерігає, та її дії залишаються непоміченими сторонніми особами, взяла з сумки грошові кошти в загальній сумі 100000 (сто тисяч) гривень, які належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та поклала їх до свого пакунку.

Після чого ОСОБА_3 покинула приміщення стоматологічного кабінету «Vip Stom» та розпорядилася частиною грошових коштів в сумі 75000 (сімдесят п`ять тисяч) гривень на власний розсуд. Внаслідок вказаних злочинних дій ОСОБА_3 потерпілій ОСОБА_6 завдано матеріальних збитків на загальну суму 100000 грн. 00 коп.

Таким чином, ОСОБА_3 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

«11» червня 2024 року ОСОБА_3 відповідно до вимог ст.ст.42, 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

На даний час, у органу проведення досудового розслідування існують підстави вважати, що на теперішній час наявні ризики, передбачені п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спроб: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.06.2024 клопотання слідчого, погоджене прокурором задоволено. Застосувано відносно підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» на 59 днів тобто до 08 серпня 2024 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Визначено ОСОБА_3 суму застави у розмірі 105980 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р. ua0006674 (справа № _____) до сплину терміну тримання під вартою. При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_3 з-під варти - звільнити. У разі внесення застави, покладено на ОСОБА_3 наступні обов`язки: 1)прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду ; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4)утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну. Роз`яснено заставодавцю, що ОСОБА_3 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, та попередити її про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків. Покладено на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного до слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про причини неявки підозрюваного. Зобов`язано заставодавця забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання або перебування. Попереджено заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Зобов`язано слідчого Харківського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 повідомити близького родича підозрюваної ОСОБА_3 про взяття під варту останньої.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах частини п`ятої статті 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

З огляду на вказане, доводи ОСОБА_3 , щодо сімейного стану підозрюваної, її соціальних зв`язків були предметом оцінки слідчого судді під час обрання запобіжного заходу.

Приписи частини п`ятої статті 194 КПК України обумовлюють покладення обов`язків із застосуванням запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Тому, покладення обов`язків є наслідком застосування запобіжного заходу, вони мають похідний характер і залежать від застосованого запобіжного заходу (його суворості), а не навпаки; їх належне виконання не може впливати на застосований запобіжний захід і не є підставою для його зміни.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Варто додати, що ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на нього як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини п`ятої статті 194 КПК.

Застава як вид запобіжного заходу полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків з умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків, відповідно до частини першої статті 182 КПК. При цьому, у відповідності до частини четвертої статті 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За умови зменшення існування ризику кримінального провадження застава зможе і в подальшому достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, хоча і в меншому розмірі, ніж її було визначено первісно.

Тобто застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При внесенні коштів в якості застави заставодавець має усвідомлювати пов`язані з цим ризики, в тому числі і можливість звернення внесених коштів у дохід держави, адже відповідно до приписів частини третьої статті 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Оскільки слідчим суддею не встановлено підстав для зміни вже застосованого відносно підозрюваної запобіжного заходу, тому останній слід залишити запобіжний захід у виді застави без змін, оскільки саме такий запобіжний захід на цьому етапі досудового розслідування є достатньо дієвим. Розмір застави визначався слідчим суддею виходячи з особи підозрюваної, її майнового стану, та сімейного стану підозрюваної, інших даних про її особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, тобто з урахуванням приписів частини четвертої статті 182 КПК України.

Керуючись статтями 176-179, 182, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000920 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1