ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

20 червня 2024 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000442 від 06.03.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000442 від 06.03.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, а тому усвідомлюючи міру покарання, яка йому загрожує, може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також, існує ризик, що обвинувачений ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою схилити їх до зміни своїх показань або змусити їх відмовитися від давання таких показань, що позбавить сторону обвинувачення доказів для доведення винуватості особи у вчиненні злочину. Крім того, також продовжує існувати ризик, що обвинувачений ОСОБА_4 матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення. Про наявність даного ризику свідчить те, що обвинувачений ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. Перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, останній матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення. Також, беручи до уваги діяння та попередні судимості ОСОБА_4 свідчать про те, що він не виконує покладені на нього обов`язки та систематично вчиняє правопорушення, що свідчить про його не бажання стати на шлях виправлення.

Захисник ОСОБА_5 не заперечувала щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду та заявила клопотання про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки ризики на які вказує прокурор у своєму клопотанні нічим не підтверджені. Зауважила, що вину її підзахисний визнає повністю, свідки допитані, тому на переконання захиснка, вплинути на свідків та на осбавини справи ОСОБА_4 ніяким чином не зможе. Захисник наголосила, що ОСОБА_4 перебуває під вартою вже два місяці, має поганий стан здоров`я, потребує лікування. Захсиник також надала суду виписку з медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_4 ..

ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника та повідомив, що в даний час проживає разом з матір`ю в м. Фастові, оскільки має проблеми зі здоров`ям. Також повідомив, що він одружений, має двох доньок, які періодично проживають разом з ним в одному помешканні.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 4 до 8 років, а тому усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду.

Також існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на свідків, які ще не допитувались під час судового розгляду, з метою схилити їх до зміни своїх показань або змусити їх відмовитися від давання таких показань.

Крім того, ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий за вчинення умисних кримінальних правопорушень, зокрема і злочину усфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів або прекурсорів, проте на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти кримінальні правопорушення, а тому наразі продовжує існувати ризик, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, впливу на свідків під час судового розгляду даного кримінального провадження та ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення є доведеними.

Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає переконливих підстав для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який у виді цілодобового домашнього арешту, як про це просить сторона захисту.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою на даний час є необхідним для запобігання встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід задовольнити, відмовивши при цьому у задоволенні клопотання сторони захисту про його зміну.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 год. 00 хв. 27 червня 2024 року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник адвокат ОСОБА_5 ..

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 18 серпня 2024 року включно.

Копію ухвали направити для виконання до Державної Установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_6