Справа №: 398/3363/23
провадження №: 1-кс/398/280/24
УХВАЛА

Іменем України

"20" лютого 2024 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001195 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України,

В с т а н о в и в:

06.02.2024 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання власника майна ОСОБА_4 , в інтересах та від імені якого діє представник адвоката ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, а саме автомобілю марки ВАЗ 2115 реєстраційний номер НОМЕР_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001195 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України.

20.02.2024 року до Олександрійського суду надійшла заява слідчого Третього слідчого відділу ТУ ДБР в якій зазначено, що постановою начальника Петрівського відділу Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_5 від 26.07.2023 року підслідність у кримінальному провадженні №0001195 від 10.07.2023 року за ч.2 ст. 365 КК України визначено за Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Кропивницькому) ТУ ДБР, розташованому у м. Миколаєві, який розташований у межах територіальної юрисдикції Кіровського районного суду міста Кіровограда. Станом на 20.02.2024 року досудове розслідування кримінального провадження триває. Вважає за необхідне залишити клопотання про скасування арешту без розгляду.

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні залишає на розсуд суду вирішення питання про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду.

Слідчий подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.07.2023 року задоволено Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області у кримінальному провадженні №0001195, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.365 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна. Накладено арешт на вилучений 09.07.2023 року автомобілю марки ВАЗ 2115 реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .Заборонено розпорядження та користування вказаним майном.

Тобто, на момент розгляду клопотання про арешт майна, досудове розслідування у названому кримінальному провадженні здійснювалось слідчими СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Водночас, постановою начальника Петрівського відділу Олександрійської окружної прокуратури Савостікова від 26.07.2023 року підслідність у кримінальному провадженні №0001195 від 10.07.2023 року за ч.2 ст. 365 КК України визначено за Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Кропивницькому) ТУ ДБР, розташованому у м. Миколаєві.

Згідно інформації, яка надана старшим слідчим третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) ТУ ДБР досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001195 на теперішній час триває та здійснюється слідчими третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) ТУ ДБР, розташоване у місті Миколаєві.

Суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства (пункт 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Статтею 3 КПК України передбачено, що саме до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

У статті 7 КПК України зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості тощо.

За загальним правилом слідчий суддя місцевого суду здійснює свої повноваження, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст.32 КПК України щодо територіальної підсудності.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини та частина перша статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Правилами про підсудність забезпечується також рівність усіх громадян перед законом і судом (стаття 24 Конституції України та стаття 10 КПК України). Чітко встановлена законом підсудність як прояв цієї конституційної засади набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (рішення у справі «Фельдман проти України»).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 12 жовтня 1978 року № 7360/76 у справі «Лео Занд проти Австрії» зазначено, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», а й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом», у частині першій статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод охоплює усю організаційну структуру судів включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів. З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом», орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, не передбаченої законом.

Отже, вказані вище обставини свідчать, що третій слідчий відділ (з дислокацією у м. Кропивницькому) ТУ ДБР, розташований у місті Миколаєві, який здійснює наразі досудове слідство у кримінальному провадженні №0001195 від 10.07.2023 року, територіально не підсудний слідчому судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області.

Враховуючи вказане, клопотання власника майна ОСОБА_4 , в інтересах та від імені якого діє представник адвоката ОСОБА_3 , про скасування арешту майна підлягає поверненню, як не підсудне слідчому судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, оскільки питання про залишення клопотання без розгляду без прямої на це згоди особи, яка його ініціювала не може бути вирішено судом.

Водночас ОСОБА_4 роз`яснюється право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді за місцем розташування органу досудового розслідування, тобто, до Кіровського районного суду м. Кіровограда, який розташований по вул. Габдрахманова, 7 у м. Кропивницькому.

Керуючись ст.ст. 132, 174, 369-372, КПК України, слідчий суддя,

П о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001195 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України повернути заявнику для подачі до належного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1