У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/366/24

провадження № 1-кс/0285/145/24

14 березня 2024 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю: адвоката скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в режимі відеоконференції,

скаргу адвоката ОСОБА_3 ,

подану в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Рисоіл Україна»,

на бездіяльність посадової особи органу поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

Адвокат скаржника 17.01.2024 звернувся до суду зі скаргою, у якій просить зобов`язати уповноваженого (чергового) слідчого Звягельського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області внести до ЄРДР відомості, викладені у його заяві від 20.12.2023 про вчинення кримінального правопорушення, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати йому витяг з ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначає, що, діючи в інтересах ТОВ Рисоіл, направив поштою до поліції заяву від 20.12.2023 про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.382 КК України, в якій викладені обставини свідомого невиконання і ухилення від виконання судового рішення господарського суду з боку директора і одноособового учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Аграрне майбутнє» (далі ТОВ Аграрне майбутнє). З останнього на користь ТОВ Рисоіл стягнуто штрафні санкції у розмірі 392338,62 грн. На думку скаржника, директор вказаної юридичної особи ОСОБА_4 вчинив дії, які призвели до фінансової неспроможності підприємства з метою ухилення від виконання рішення суду, яке вступило в законну силу.

Його заява про злочин була прийнята поліцією, однак не була внесена до ЄРДР та, відповідно, досудове розслідування не розпочато.

Скаржник просив задовольнити скаргу з підстав, зазначених у ній.

Представник органу досудового розслідування на слухання справи не прибув.

Заслухавши пояснення учасника судового процесу, дослідивши матеріали справи, приходжу наступного висновку.

Одним із загальних засад кримінального провадження є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Відповідно до ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед яких, зокрема є їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Встановлено, що 22.12.2023 адвокат ТОВ Рисоіл поштою направив до поліції заяву про кримінальне правопорушення по факту умисного невиконання директором ТОВ Аграрне майбутнє ОСОБА_4 рішення Господарського суду Одеської області від 15.03.2023 №916/2492/22, яка була розглянута в порядку з Законом України «Про звернення громадян», про що 26.01.2024 дільничним офіцером поліції винесено відповідну довідку.

На думку скаржника, в діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.382 КК України, оскільки вони свідчать про свідоме невиконання і ухилення від виконання судового рішення.

Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст.382 КК, полягає в одному з таких альтернативно зазначених у диспозиції діянь, як: невиконання (ухилення від виконання) вироку, ухвали, постанови, рішення суду або перешкоджання їх виконанню. Невиконання судового акта - це бездіяльність, що полягає в незастосуванні заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт.

Обов`язковою умовою настання кримінальної відповідальності за невиконання судового рішення є встановлення у ньому вимоги зобов`язального чи забороняючого характеру, адресованої для виконання певним особам. Причому така вимога повинна стосуватися конкретного зобов`язаного суб`єкта, до відома якого своєчасно було доведено відповідний обов`язок про виконання рішення суду.

Умовами кримінальної відповідальності за будь-яку суспільно-небезпечну поведінку, зокрема і за невиконання судового рішення за ч.1 ст.382 КК, є встановлена і доведена наявність у особи обов`язку вчинити певні дії (виконати судове рішення), а також реальна можливість виконати покладений на неї обов`язок. Встановлення підстави кримінальної відповідальності за умисне невиконання судового рішення обов`язково передбачає з`ясування питання про наявність реальної можливості його виконати. Проте, у разі встановлення відсутності самого обов`язку вчиняти певні дії (утримуватись від їх вчинення) питання про наявність реальної можливості їх вчинити вирішувати немає сенсу, оскільки дослідження такої можливості в цьому разі перебуває поза межами доказування в кримінальному провадженні.

До заяви скаржником було долучено рішення Господарського суду Одеської області від 15.03.2023, залишене в силі постановою Південно-Західного апеляційного господарського суду від 14.09.2023, яким стягнуто з ТОВ Аграрне майбутнє на користь ТОВ Рисоіл 392338,62 грн штрафних санкцій та 53500 грн судового збору. Зі змісту цього рішення не вбачається, що обов`язок зі стягнення штрафу за договором поставки від 20.06.2022 було покладено саме на ОСОБА_4 . Натомість на виконання зазначеного рішення суду ТОВ Рисоіл отримало наказ господарського суду Одеської області №916/2492/22 від 14.09.2023, на підставі якого здійснюється провадження з примусового стягнення органом державної виконавчої служби з боржника ТОВ Аграрне майбутнє. Постановою виконавця від 26.10.2023 на підставі заяви стягувача про примусове стягнення з ТОВ Аграрне майбутнє на користь ТОВ Рисоіл за цим виконавчим документом відкрите виконавче провадження ВП №73156446.

Оскільки обов`язок виконання рішення суду відповідно до способу виконання, визначеному в ньому, та згідно із Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів», Закону України «Про виконавче провадження» покладено на спеціально створені в Україні органи державної виконавчої служби (приватних виконавців), притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності за умисне невиконання цього рішення за ч.1 ст.382 КК і, відповідно, за невиконання обов`язку, покладеного на інших спеціально уповноважених осіб, є безпідставним.

Доводи скаржника про вчинення директором ТОВ Аграрне майбутнє дій, які призвели до фінансової неспроможності підприємства з метою ухилення від виконання рішення суду, не мають вирішального значення для кваліфікації дій ОСОБА_4 за ч.1 ст.382 КК, оскільки обов`язку вчиняти дії з виконання судового рішення на нього не було покладено, з`ясовувати наступну умову притягнення до кримінальної відповідальності за бездіяльність наявність реальної можливості виконати покладений обов`язок, є алогічним та юридично нікчемним із точки зору встановлення наявності (а в цьому разі відсутності) підстави кримінальної відповідальності.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання КК визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили. Так, відповідно до ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст.2 КПК України).

Чинним законодавством (Положення про порядок ведення ЄРДР, Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події) встановлено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто злочину або кримінального проступку. Інші події розглядаються та відносно них приймаються рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких та не усіх без винятку заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Така інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Враховуючи наведене, внесенню до ЄРДР підлягають лише ті відомості про кримінальне правопорушення, які містять достатню інформацію про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Проте, зміст ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Системний аналіз чинного кримінально-процесуального законодавства дає підстави дійти висновку про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне порушення. Підставами вважати заяву повідомленням саме про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, у тому числі завдання будь-якої шкоди. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Підсумовуючи вищенаведене, обставини, викладені скаржником у своїй заяві до поліції від 22.12.2023 про наявність в діях директора ТОВ Аграрне майбутнє ознак складу злочину, передбаченого ч.1 ст.382 КК, є неправильним застосуванням закону про кримінальну відповідальність.

Резюмуючи викладене, жодної незаконної бездіяльності у діях органу досудового розслідування не виявлено, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 303, 307, 372 КПК України, ? ?

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Рисоіл Україна» на бездіяльність посадової особи органу поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Судове рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на нього протягом 5 (п`яти) днів з дня його оголошення.

Час проголошення повного тексту ухвали 15.03.2024 о 10:55 год.

Слідча суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_5 Літвин