Провадження № 1-кс/761/9998/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в приміщенні суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії покладених обов"язків щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, уроженки м.Харкова, з вищою освітою, працюючої на посаді спеціаліста Вовчанського ГУДМС у Харківській області, зареєстрованої в АДРЕСА_1 , проживаючої в АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28 - ч.3 ст.368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 листопада 2022 року за №0000591, -

В С Т А Н О В И В:

23.04.2024 до Шевченківського районного суду м. Києва клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії покладених обов`язків щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28 - ч.3 ст.368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 листопада 2022 року за №0000591.

Клопотання мотивовано тим, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000591 від 17.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.

31.08.2023 о 06 год 27 хв ОСОБА_4 повідомлено про підозру в одержанні службовою особою неправомірної вигоди та проханні надати таку вигоду для себе та третіх осіб за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої їй влади, повторно, поєднаних з вимаганням неправомірної вигоди, вчинених організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.09.2023 у справі № 761/31572/23-к до підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 28.10.2023 з визначенням застави у 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671 000 гривень. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України на підозрювану у разі внесення застави покладено такі додаткові обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду не відлучатись без дозволу слідчого, прокурору або суду з м. Харкова; утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.

У зв`язку з внесенням застави 05.09.2023 ОСОБА_4 звільнено з?під варти, отже на цей час підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрювану, неодноразово продовжувався за ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва, а ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.02.2024 у справі № 761/7566/24 строк дії обов`язків, покладених на підозрювану, продовжено до 28.04.2024.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.02.2024 у справі № 761/6610/24 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до десяти місяців, тобто до 30.06.2024.

Орган досудового розслідування вважає наявні ризики, передбачені п. п 1, 3?5 ст. 177 КПК України, а саме: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та суду 2)незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні 3)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 4)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Оскільки вищевказані ризики, заявлені при обранні запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 не зменшилися та існують по цей час, враховуючи, що строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на підозрювану закінчується, в органу досудового розслідування виникла необхідність у їх продовженні.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрювана та її захисник у судовому засіданні фактично не заперечили щодо задоволення клопотання, але вважають підозру необґрунтованою та звертаються увагу на належну процесуальну поведінку підозрбюваної.

Вислухавши сторін по справі, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000591 від 17.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.

31.08.2023 о 06 год 27 хв ОСОБА_4 повідомлено про підозру в одержанні службовою особою неправомірної вигоди та проханні надати таку вигоду для себе та третіх осіб за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої їй влади, повторно, поєднаних з вимаганням неправомірної вигоди, вчинених організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.09.2023 у справі № 761/31572/23-к до підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 28.10.2023 з визначенням застави у 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671 000 гривень. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України на підозрювану у разі внесення застави покладено такі додаткові обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду не відлучатись без дозволу слідчого, прокурору або суду з м. Харкова; утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.

У зв`язку з внесенням застави 05.09.2023 ОСОБА_4 звільнено з?під варти, отже на цей час підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрювану, неодноразово продовжувався за ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва, а ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.02.2024 у справі № 761/7566/24 строк дії обов`язків, покладених на підозрювану, продовжено до 28.04.2024.

Зважаючи на вказівку у ст.ст.194,199 КПК України про розгляд клопотання про продовження строку дії обов`язків за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При цьому, за умовами ч.6 ст.194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу, яка передбачає обов`язок слідчого судді розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Метою і підставою продовження покладених на підозрюваного обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді, є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні та іншим ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, прокурором згідно клопотання доведено наявність існування ризиків, визначених ст.177 КПК України щодо підозрюваного.

Як вбачається з матеріалів справи та доводів сторони обвинувачення, то визначені в ухвалі суду від 01.09.2023 року ризики щодо можливості підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу свідків у цьому кримінальному провадженні не зменшились і не перестали існувати, а доказів зворотного в судовому засіданні сторонами не надано. Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Судом враховано, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

У той же час, не залишається поза увагою слідчого судді, що Указом Президента України №64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Також, згідно з роз`ясненнями, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу. (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

Так, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 7 КПК України, безпосередність дослідження показань є загальною засадою кримінального провадження та повинна застосовуватися за загальним правилом, можливість використання показань, зафіксованих за допомогою технічних засобів відеофіксації, передбачена ч. 11 ст. 615 КПК України, застосовується лише як виключення. При цьому, показання свідків, безпосередньо досліджені в суді, мають пріоритет над показаннями, отриманими у порядку ч. 11 ст. 615 КПК України.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Тобто, оскільки ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, викладені у клопотанні обставини вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення та долучені до клопотання прокурора матеріали кримінального провадження дають слідчому судді підстави вважати, що з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може здійснювати вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях)

При вирішенні питання обґрунтованості підозри суд приймає до уваги практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», за яким обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Достатніх підстав вважати, що підозра ОСОБА_4 є неогрунтованою, суд не вбачає.

Так, за ч.3 ст.197 КПК України визначено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку передбаченому цим Кодексом.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.02.2024 у справі № 761/6610/24 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до десяти місяців, тобто до 30.06.2024.

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч.1 ст.9 КПК України).

В той же час, відповідно до правової позиції викладеної в Рішенні ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України» від 10.12.2009 (п.25 Рішення) зазначається, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві, він також стосується якості відповідного законодавства і потребує, аби воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.

Пунктом 18 ч.1 ст.3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Враховуючи конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_4 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчинені якого підозрюється остання, наявна ймовірність настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому слідчий суддя приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_4 слід продовжити відносно підозрюваної ОСОБА_4 строк дії покладених на неї обов`язків згідно ухвали Шевченківського районного суду м.Києва від 01.09.2023 року в межах строків досудового розслідування, а саме по 24 червня 2024 року включно, а саме: прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватись від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; здати до відповідних органів влади на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії покладених обов"язків щодо ОСОБА_4 , - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваної ОСОБА_4 строк дії покладених на неї обов`язків згідно ухвали Шевченківського районного суду м.Києва від 01.09.2023 року в межах строків досудового розслідування, а саме по 24 червня 2024 року включно, а саме:

- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватись від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;

- здати до відповідних органів влади на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

У відповідності до вимог ст..309 КПК України ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1