справа № 388/2324/23
провадження № 1-кс/388/145/2024
УХВАЛА

25.04.2024м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.07.2023 за № 0000795 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, громадянина України, маючого вищу освіту, працюючого оператором наземних засобів керування безпілотним літальним апаратом ТОВ «Агрофлот» (м. Дніпро), неодруженого, осіб на утриманні не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

встановив:

прокурором заявлено клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у якому прокурор просила продовжити у відношенні останнього строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів без визначення розміру застави.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України та наразі існують ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений, може: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказала на те, що обвинувачений проживає не за місцем своєї реєстрації, не має міцних соціальних зв`язків, під час досудового слідства не з`являвся до суду апеляційної інстанції та слідчого. Посилалася на неможливість запобігання зазначеним ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з умовами ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Положеннями ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Положеннями ч. 1 ст. 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Захисник обвинуваченого у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора посилаючись на те, що наразі ризики на які посилається прокурор невільовані, оскільки обвинувачений не ухилявся від явки до слідчого та судових органів коли відносно нього діяв запобіжний захід у виді домашнього арешту, він не має судимостей, а отже ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень необґрунтований, відповідно до встановленого порядку дослідження доказів свідки не допитувалися, при цьому обвинувачений повністю визнав свою вину, а тому ризик впливу на них також необґрунтований. Просив суд застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав позицію висловлену його захисником.

Заслухавши учасників судового провадження, які брали участь у розгляді клопотання, надавши оцінку доводам прокурора, викладеним у клопотанні про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд дійшов висновків про задоволення клопотання з огляду на таке.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , який утримується у ДУ «Кропивницькому слідчий ізолятор», діє запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк якого було продовжено ухвалою від 27.02.2024 по 26.04.2024 включно.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу, зокрема є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України).

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, яке з урахуванням положень ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

У результаті дорожньо-транспортної пригоди 4 особи загинуло, 1 особа отримала тяжкі тілесні ушкодження та 11 осіб - тілесні ушкодження середньої тяжкості, з яких 2 малолітні особи та 1 неповнолітня.

Враховуючи зазначене та особистість ОСОБА_3 , який не має достатніх міцних соціальних зв`язків, що обумовлено тим, що він не одружений, не має осіб на утриманні, має місце фактичного проживання не за адресою зареєстрованого у встановленому порядку місця проживання, що у сукупності з тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення та відповідно з мірою можливого покарання вказує на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може переховуватися від суду через тяжкість кримінального правопорушення, у вчинені якого він обвинувачується та можливе покарання у разі доведення його вини, а також з урахуванням заявлених цивільних позовів на значні суми;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та/чи свідків, які не допитувалися судом, за наявності такої можливості з урахуванням об`єктивно можливої зацікавленості обвинуваченого у спотворенні їх свідчень про дійсні обставини та події кримінального правопорушення. При цьому наразі судовий розгляд перебуває на стадії дослідження доказів;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню затягуючи судовий розгляд шляхом неявки з тих чи інших причин до суду.

Зазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу у його триманні під вартою та свідчать про те, що його належна поведінка під час судового розгляду справи не може бути забезпечена шляхом застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Поряд з цим судом не встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки на існування такого ризику прокурором не наведено безспірних аргументів та достатнього обґрунтування, а тому наявність такого ризику слід вважати недоведеною.

Отже, на даний час наявні достатні підстави вважати, що стосовно ОСОБА_3 існують ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інші, більш м`які запобіжні заходи (застава, домашній арешт, особисте зобов`язання, порука), не забезпечать запобігання встановленим ризикам та не забезпечать належного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Дані обставини свідчать про наявність передбачених законом підстав для застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та виправдовують подальше його тримання під вартою.

За сукупності наведених обставин та даних, суд дійшов висновку про те, що відносно обвинуваченого ОСОБА_3 слід продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою у межах строків, передбачених ч. 1 ст. 197, ч. 3 ст. 331 КПК України.

Поряд з цим судом відзначається, що у зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України - злочин, який спричинив загибель людей, суд наразі не вбачає підстав для визначення застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 199, 331, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання прокурора про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.07.2023 за № 0000795 за ч. 3 ст. 286 КК України, продовжити по 21.06.2024 включно, без визначення застави.

Строк дії ухвали та застосованого запобіжного заходу по 21.06.2024 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання у частині запобіжного заходу.

Повний текст ухвали проголошено 29.04.2024 о 10 год. 00 хв.

Суддя ОСОБА_1