Справа № 201/5184/24
Провадження 1-кс/201/1777/2024
УХВАЛА

Іменем України

06 травня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ BII № 5 ДРУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за № №0001040, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.04.20142023 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001040 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,

ПОСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001040 від 04.04.2014 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що під час досудового розслідування встановлено, що 04.04.2014р. приблизно о 10:00 год. ОСОБА_6 , маючи умисел на напад з метою заволодіння чужим майном. скоєного за попередньою змовою, групою осіб, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя і здоров?я, особи, яка зазнала нападу (розбій), вступив у попередню злочинну змову з раніше знайомим йому ОСОБА_7 , матеріали провадження відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України та оголошено у розшук та невстановленою слідством особою, прибули до торговельного центру « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де реалізуючи умови злочинної змови, ОСОБА_8 , та співучасник злочину невстановлена слідством особа у приміщенні ТЦ «Мій дім», що є загальнодоступним приміщенням для перебування та не потребує дозволу власників на доступ всередину, підійшли до прилавку ломбарду «Золото», де ОСОБА_8 , діючи умисно з корисливих мотивів, виконуючи відведену йому роль при вчиненні злочину, яка полягала в погрозі застосуванням насильства, підійшов до прилавку ломбарду «Золото» та направив в сторону потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 предмет схожий на вогнепальну зброю та висловив вимогу не вчиняти будь-яких дій, тим самим подавивши волю потерпілих до можливого опору. Потерпілі сприйняли предмет схожий на пістолет, як вогнепальну зброю, при цьому демонстрацію цього предмета, який був направлений в їх бік вони сприйняли, як реальну погрозу застосування насильства небезпечного для їх життя. яка могла бути реалізована нападником в момент скоєння розбійного нападу.

Після чого невстановлена слідством особа, скориставшись відсутністю опору з боку потерпілих, виконуючи відведену йому роль при вчиненні злочину, підійшла до вітрини на полицях якої знаходилися ювелірні вироби та доводячи свій злочинний умисел до кінця, поклав ювелірні вироби у поліетиленовий пакет чорного кольору, таким чином співучасники злочину заволоділи чужим майном, яке належить ПП « ОСОБА_11 », а саме ювелірними виробами у кількості 710 одиниць на невстановлену слідством суму.

Умисні дії ОСОБА_12 , що виразилися у розбійному нападі, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя і здоров?я особи, яка зазнала нападу, кваліфікується за ч.2 ст. 187 КК України.

09.09.2016р. матеріали кримінального провадження з обвинувальними актами відносно гр. ОСОБА_12 та гр. ОСОБА_13 направлено до Жовтневого районного суду м. Дніпра.

16.06.2017 р. матеріали кримінального провадження за №0001040 були повернуті Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська на підставі п.3. ч.3. ст. 314 КПК України у зв?язку із систематичною неявкою у судові засідання підозрюваного

ОСОБА_14 вчиненні кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_6 (по батькові відсутнє), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Білорусії. Громадянина Ізраїлю, єврея. зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , якому раніше було повідомлено про підозру.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою обрання запобіжного заходу підозрюваному є забезпечення виконання покладених на нього обов?язків, а саме: запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, знищення, схову або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконному впливу на потерпілого та свідків у провадженні, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, вчиненню іншого кримінального правопорушення.

Проаналізувавши матеріали даного кримінально провадження в їх сукупності, беручи до уваги те, що ОСОБА_8 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від семи до десяти років, а також враховуючи те, що ОСОБА_8 переховується від органів досудового розслідування та суду слідство приходить до висновку про необхідність та доцільність застосування до ОСОБА_12 , міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та з метою запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме переховуванню від органів досудового розслідування та суду.

Від слідчого надійшла заява, якою він підтримав клопотання у повному обсязі.

З`ясувавши думку слідчого, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, які, на думку сторони кримінального провадження, доводять обставини, викладені у клопотанні, та зіставивши доводи клопотання з вимогами кримінального процесуального закону, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як регламентовано ст. ст. 131, 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 5 статті 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра, щодо вчинення кримінального правопорушення, такого ступеня тяжкості, що є підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового слідства виправдовують такий ступень втручання у права і свободи, про який ідеться у клопотанні та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зав`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому частиною 2 цієї статті визначено, що слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Статтею 184 КПК України передбачені чіткі вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу, яке повинно містити серед іншого виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, посилання на один або кілька ризиків, передбачених у статті 177 цього Кодексу, виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Проте, подане слідчим за погодженням із прокурором клопотання про застосування до ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відповідає вимогам ч. 1 ст. 184 КПК України, оскільки у його змісті взагалі відсутні виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, посилання на наявність передбачених у статті 177 КПК України ризиків, та обґрунтування необхідності застосування найсуворішого запобіжного заходу і неможливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.

При цьому, слідчий обмежився у клопотанні про застосування запобіжного заходу лише викладом обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 та посиланням на необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без наведення відповідних мотивів та обґрунтувань.

Отже, приймаючи до уваги вищенаведене, необґрунтованість поданого клопотання та недоведеність застосування даного запобіжного заходу, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання.

Керуючись ст.ст.188, 189, 190 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ BII № 5 ДРУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за № №0001040, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.04.20142023 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001040 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1