Справа № 357/6143/24
У Х В А Л А

28 травня 2024 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення позапланової перевірки по кримінальному провадженню № 0000166 від 02.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

У С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про надання дозволу на проведення позапланової перевірки державним архітектурно-будівельним контролем Білоцерківської ради об`єкта будівництва.

Клопотання вмотивоване тим, що органом дізнання проводиться досудове розслідування кримінального провадження за №0000166 від 02.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 01 березня 2024 року до Білоцерківського РУП надіи?шла заява ОСОБА_5 про те, що ОСОБА_6 , вчиняє самоправні діі? (будівельні роботи), відносно маи?на яке згідно законодавства вважається спільним маи?ном багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

Згідно до «Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна» квартира, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 перебуває у приватній власності ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , країна громадянства: Україна .

В ході дізнання дізнавачем сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , із залученим спеціалістом - представником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради - начальника Відділу ОСОБА_7 , проведено огляд місця події, де виявлено земельну ділянку та частину будинку АДРЕСА_1 . У зовнішній стіні, що виходить на вулицю Леся Курбаса виконано будівельні роботи з облаштування входу в приміщення квартири АДРЕСА_1 , а саме віконний проріз збільшений до дверного прорізу висотою 259 см та шириною 170 см, в результаті чого демонтовано частину зовнішньої несучої стіни розміром 97 см на 173 см, чим було здійснено втручання в огороджувальних конструкції зовнішньої несучої стіни житлового будинку. Разом з тим, виявлено втручання в несучу конструкцію зовнішньої стіни житлового будинку номер 5, а саме з правого боку від створеного дверного прорізу на відмітці +0,4 м, висотою 57 см та шириною 15 см, з лівого боку на відмітці + 0,23 м висотою 74 см на ширину 15 сантиметрів, чим знижено несучу здатність зовнішньої несучої стіни житлового будинку. відмітка житлового будинку АДРЕСА_1 . Відстань між зовнішньою фасадної стіни житлового будинку до найбільш виступної конструкції стіни прибудови до даного будинку, що знаходяться з правого та лівого боку від даного новоствореного дверного прорізу становить 3,5 м.

06.03.2024 року надано запит в порядку ст. 93 КПК України до Державної інспекції архітектури та містобудування України, з проханням провести перевірку з приводу виконання робіт за адресою: АДРЕСА_1 та на земельній ділянці з кадастровим номером :04:018:0209.

28.03.2024 року до Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшла відповідь про те, що відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 передбачено, що однією з підстав для проведення позапланової перевірки є вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді. Повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів класу наслідків СС1, СС2, розташованих у межах міста Біла Церква Київської області, здійснює Білоцерківська міська рада відповідно до Акту приймання-передавання документів від 10.03.2017 № 56.

На підставі вищевикладеного, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та в подальшому призначення будівельно-технічної експертизи, в органу дізнання виникла необхідність у проведенні позапланової перевірки державним архітектурно-будівельним контролем Білоцерківської міської ради об`єкта будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та на земельній ділянці з кадастровим номером :04:018:0209.

В судове засідання дізнавач ОСОБА_3 не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити за викладених у ньому обставин.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Дізнавач, крім іншого, уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що сектор дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 02.03.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000166.

Досудове розслідування проводиться на підставі заяви ОСОБА_5 про вчинення ОСОБА_6 самоправних дій (будівельні роботи), відносно майна, яке вважається спільним майном багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Одним з елементів цього принципу є доступ до правосуддя, забезпечений незалежними та неупередженими судами.

Також відповідно до вимог ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Главою 2 КПК України визначено загальні засади кримінального провадження.

Згідно до вимог ч.3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України).

Тобто, враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб суд, слідчий суддя вирішують питання.

Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.

Відповідно до ч. 1 ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

В частині 2 статті 131 КПК України наведений вичерпний перелік заходів забезпечення кримінального провадження.

Також чинним КПК України визначено перелік слідчих (розшукових) дій, а також негласних слідчих (розшук) дій, що спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірки вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Проведення певних слідчих (розшукових) дій вимагає дозвіл слідчого судді.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 40 КПК слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшуковик) та негласних слідчих (розшуковик) дій.

Однак, перелік заходів забезпечення кримінального провадження, а також перелік слідчих (розшукових) дій не містить такого заході або дії, як призначення та проведення перевірки.

Також КПК України не передбачає повноваження слідчого судді з призначення та проведення перевірок, що відповідно виключає можливість виходу за межі визначених повноважень слідчим суддею.

Таким чином, КПК України не передбачає права слідчого, прокурора на звернення до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення позапланової перевірки. Крім того, в КПК України відсутня процесуальна процедура розгляду такого виду клопотань.

Відповідно до правової позиції викладеної в Рішенні ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України» від 10.12.2009 (п.25 Рішення) зазначається, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві, він також стосується якості відповідного законодавства і потребує, аби воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.

Частина друга статті 93 КПК України передбачає, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій, та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК України.

Таким чином, кримінально-процесуальне законодавство не передбачає можливості звернення до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення позапланової перевірки, також не передбачає порядку розгляду цього клопотання, повноваження слідчого судді під час вирішення такого клопотання та можливість і порядок оскарження ухвали за результатами розгляду клопотання.

За правилами ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Оскільки КПК України не передбачено можливості розгляду слідчим суддею клопотання про надання дозволу на проведення позапланової перевірки, клопотання дізнавача є таким, що не ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись 40-1, 1, 3, 131, 132 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення позапланової перевірки по кримінальному провадженню № 0000166 від 02.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1