Провадження № 1-кс/127/9184/24
У Х В А Л А

Іменем України

28 червня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

заявника скарги: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 15.03.2024,-

ВСТАНОВИВ:

25.06.2024 ОСОБА_3 звернувся до суду із вищевказаною скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважену особу четвертого слідчого відділу (з дислокацією у місті Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 15.03.2024.

Скарга мотивована тим, що 25.03.2024 ОСОБА_3 звернувся до четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, з заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Однак, станом на день звернення до суду зі скаргою відомості до ЄРДР за його заявою не внесено та не розпочато досудове розслідування. Вищевказані дії заявник вважає протиправними, у зв`язку з чим просить скаргу задовольнити.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Четвертий слідчий відділ (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташований у місті Хмельницькому, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника ДБР не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення представника заявника скарги, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 15 березня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, з заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства.

Заява, зокрема, мотивована наступним:

«31.04.24 року поліцейським патрульної поліції рядовим поліції ОСОБА_4 було винесено постанову ЕНА №1346731 про притягнення мене до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 122 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу. Питання правомірності правомірності визнання мене винним у скоєні адмінправопорушеня та накладення адміністративного стягнення буде вирішуватись у судовому порядку.

Під час розгляду справи поліцейським патрульної поліції рядовим поліції ОСОБА_4 були присутні члени екіпажу зокрема старший лейтенант поліції ОСОБА_5 а також лейтенант поліції із шевроном 0161292.

При розгляді справи поліцейський ОСОБА_4 оголосив мені права передбачені ст. 268 КУпАП. В цей же час лейтенант поліції із шевроном 0161292 взяв пристрій з допомогою якого роздруковується постанова про накладення адміністративного стягнення. З метою відволікання моєї уваги поліцейським ОСОБА_5 висловлював якісь вимоги які не стосувались розгляду справи. Заявляючи своє клопотання про надання мені доказів скоєння правопорушення та надати можливість скористатись правовою допомогою адвоката я бачив як лейтенант поліції із шевроном 0161292 який не причетний до розгляду справи друкує. А через хвилину з`ясувалось, що лейтенант поліції із шевроном 0161292 який друкував, передав вже надруковану постанову поліцейському ОСОБА_4 . Після чого мені повідомили, що я маю право оскаржити постанову.»

Супровідним листом за підписом керівника четвертого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому ОСОБА_6 від 02.04.2024 вказана заява направлена для розгляду в межах компетенції до УПП у Вінницькій області.

Однак, не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_3 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у не розгляді заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 15.03.2024.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 29.05.2024 по справі №127/14026/24 зобов`язано уповноважену особу четвертого СВ (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому , розглянути заяву ОСОБА_3 від 15.03.2024 про можливе вчинення кримінального правопорушення, протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, про що у встановлені законом спосіб та порядку повідомити ОСОБА_3 .

В подальшому, листом за підписом керівника четвертого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому ОСОБА_7 від 27.06.2024 заявника повідомлено про те, що: «На виконання ухвали слідчого судді ОСОБА_8 від 29.05.2024 направляю на Вашу адресу копію відповіді на ваше звернення від 15.03.2024, щодо можливих протиправних дій працівників УПП у Вінницькій області та з інших питань.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як пояснив у судовому засіданні ОСОБА_3 , підставою для звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення стало те, що інспекторами патрульної поліції УПП у Вінницькій області вчинено кримінальне правопорушення, а саме останні під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесення постанови про накладення адміністративного стягнення не забезпечили ОСОБА_3 можливості скористатися правовою допомогою, винесли постанову без доказів вчинення правопорушення та взагалі вели себе зухвало, насміхаючись над заявником.

Однак, суд звертає увагу на те, що розгляд справи та винесення працівниками поліції, в межах наданих їм повноважень, постанови про про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, навіть за наявності процедурних порушень при розгляді справи, не свідчить про наявність в діях працівників поліції складу кримінального правопорушення.

Разом з тим, як встановлено судом, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.03.2024 по справі №127/4260/24 позовну заяву ОСОБА_3 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та поліцейського 1-го взводу 3-ї роти 1-го батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області ОСОБА_4 про визнання протиправними дії поліцейського та скасування постанови серії ЕНА №1346731 від 31 січня 2024 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Таким чином, оцінка дій працівників поліції при розгляді справи та винесення ними постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, а також наявність правових підстав для винесення ними постанови про вчинення адміністративного правопорушення та накладення адміністративного стягнення буде предметом дослідження суду в межах адміністративної справи №127/4260/24.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Отже, з поданої заяви ОСОБА_3 від 15.03.2024, та з її змісту не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 від 15.03.2024, остання не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 15.03.2024, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя