Справа № 404/3487/24
Номер провадження 1-кс/404/1377/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000053, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, українця, громадянина України, із професійно-технічною освітою, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, є платником аліментів по рішенню суду, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця Збройних Сил України, військової частини НОМЕР_1 , призваного за мобілізацією, який перебуває на посаді водія-санітара медичного пункту, в силу ст. 89 КК України є особою не маючою судимостей, -

- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ ВП №2 (м. Кропивницький) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 22.01.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , вчинив дії кваліфіковані органом досудового слідства за ч. 2 ст. 345 КК України.

Під час досудового розслідування ОСОБА_5 30.03.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а 17.04.2024 року про зміну раніше повідомленої підозри, встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий та прокурор підтримали клопотання та просили його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому.

Підозрюваний вказав, що бажає представляти свої інтереси самостійно, без участі захисника, право на захист роз`яснено, про що надав відповідну заяву.

Заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в тому числі цілодобового, за місцем проживання. Вину визнає, кається.

Щодо себе вказав, що як чотири дні проживає за адресою: АДРЕСА_1 з братом, мати за кордоном, батько проживає окремо. Брат повнолітній (21 рік), працює. ОСОБА_5 до цього, проживав, за адресою: АДРЕСА_2 разом з дружиною та дитиною, наразі має конфлікт з дружиною, планує примиритися.

Одружений, є батьком двох дітей, від двох шлюбів (11 та 2,4 років), є платником аліментів по рішенню суду.

Рахується військовослужбовцем, на посаді водія-санітара медичного пункту. Відбувся конфлікт з командуванням, оскільки командування змушувало його за власний кошт утримувати автопарк, а якщо йому щось не подобається, вказали, що може закінчити кар`єру військовослужбовця, що він фактично і зробив.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000053 від 22.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбачених ч. 2 ст. 345 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у умисному заподіянні працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України, про що 30.03.2024 року йому повідомлено про підозру та 17.04.2024 року про зміну раніше повідомленої підозри.

Обґрунтованість підозри підтверджується: рапортом ЄО 672 від 22.01.2024 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 23.01.2024 протоколом проведення слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_8 від 28.03.2024, висновком судово-медичної експертизи №54 від 22.01.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 23.01.2024 року, протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_9 від 28.03.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.02.2024, протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_10 від 28.03.2024 року, висновком службового розслідування від 08.02.2024, оптичним диском із відеозаписом із нагрудної боді-камери від 22.01.2024, протоколом перегляду відеозапису від 24.01.2024, повідомленням про підозру від 30.03.2024, оптичним диском із відеозаписом вручення повідомлення про підозру від 30.03.2024, копією протоколу про адміністративне правопорушення від 22.01.2024.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 є не тяжким - санкцією ч. 2 ст. 345 КК України - передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

Так, ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Відповідно до п.3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

У частині 2 коментованої статті визначається перелік злочинів, підстав та умов, за наявності яких слідчий суддя, суд має право задовольнити клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Своєрідною межею у цьому випадку виступає покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три та п`ять років за вчинення підозрюваним, обвинуваченим злочину. Однак тут же законодавець наголошує, що у виняткових випадках запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований і за вчинення злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до трьох років або навіть і штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Під винятковими випадками у цьому разі слід розуміти відсутність постійного місця проживання в підозрюваного, обвинуваченого, систематичні пияцтво та дебош у сім`ї, порушення запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, вчинення конкретних дій, спрямованих на перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні, продовження злочинної діяльності, ухилення від відбування покарання тощо.

Згідно з вимогами ст.ст. 178, 183 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного, не тяжкого кримінального правопорушення проти авторитету органів державної влади.

ОСОБА_5 має вік 33 роки, в силу ст.89 КК України не маючий судимостей, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, від двох шлюбів, є платником аліментів на старшу дитину, від попереднього шлюбу, має постійне місце проживання та реєстрації, рахується військовослужбовцем, наразі фактично рахується особою, яка самовільно залишила військову частину, тобто сталість соціальних зв`язків можна вважати доведеною.

Однак, наявність сталих соціальних зв`язків, не стала стримуючим фактором від вчинення нового кримінального правопорушення, в стані алкогольного сп`яніння, відносно працівника правоохоронного органу, під час виконання останнім службових обов`язків.

В ході розгляду клопотання встановлено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, встановлено, що ОСОБА_5 вчинив злочин в стані алкогольного сп`яніння, відносно працівника правоохоронного органу, відтак в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, він матиме можливість вплинути на потерпілого, зважаючи на обізнаність про його місце роботи.

Наведені обставини свідчать про можливість незаконного впливу на свідків та інших учасників кримінального провадження, шляхом застосування до останніх методів прохання, залякування, методів фізичного та морального впливу.

Також, при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

Слідчий суддя при прийнятті рішення по даному клопотанню враховує, що розгляд даного клопотання був призначений на 18.04.2024 року, проте підозрюваний будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання не з`явився в судове засідання, причин неявки не повідомив, у зв`язку з чим, слідчим суддею прийнято рішення про привід підозрюваного в судове засідання, що є додатковою підставою вважати, що в разі обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, він може ухилятися від слідства та суду.

Крім того, відповідно до наказу командира військової частини від 28.12.2023 №116 у зв`язку із самовільним залишенням військової частини ОСОБА_5 призупинено виплату грошового забезпечення з 28.12.2023 року, що беззаперечно свідчить про те, що в разі обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, він може вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органів слідства та суду.

Не утворює підстав для обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою і участь ОСОБА_5 у бойових діях пов`язаних з захистом суверенітету та незалежності України, оскільки ці обставини мали місце і на час вчинення злочину, а отже вони не утворюють для підозрюваного жодних моральних запобіжників при обранні ним моделі поведінки.

Слідчим суддею враховано положення ч. 8 ст. 176 КПК України, якою передбачено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

З вищенаведеного, з огляду на цинічну, нахабну поведінку підозрюваного під час вчинення кримінального правопорушення, який не стримавши своїх емоцій, завдав тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу, не може бути застосований ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а також у вигляді особистої поруки, яка полягає у наданні особам, яких слідчий суддя, вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків і зобов`язуються за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування, не може бути застосована, так як в ході розслідування даного провадження встановлено, що осіб які б могли взяти ОСОБА_5 на поруки не встановлено.

Оскільки підозрюваний не вказав на можливість внесення застави, зазначаючи про відсутність накопичень, як і не вказав на осіб, які можуть внести кошти, застава, як самостійний вид запобіжного заходу не може бути застосована.

Таким чином, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосовано до ОСОБА_5 , не зважаючи на положення п.3 ч. 2 ст. 183 КПК України, оскільки у сукупності всіх обставин встановлених під час розгляду даного клопотання, тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зможе забезпечити уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Щодо заявленого ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, то в контексті його обґрунтування стороною обвинувачення такий не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.

Враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_5 буде вважатись час проголошення цієї ухвали, тобто з 16 години 40 хвилин, 23.04.2024 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, проте це право, а не обов`язок слідчого судді.

Відтак, відповідно до положення ч. 5 ст. 182, ч. ч. 3-4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, матеріальний стан, слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 60 560 гривень, що відповідає 20 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст. 182 КПК України.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що такий розмір застави не є непомірним для підозрюваного, однак водночас є суттєвим для його майнового стану та небажаним для втрати, а відтак дієвим для виконання завдань цього кримінального провадження та запобігання встановленим ризикам.

Керуючись ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки визначені цією нормою права.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_5 , визначити до 16-40 год. 28.05.2024 року включно.

Визначити розмір застави в сумі 60 560 гривень, яка може бути внесена: рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 .

В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 до 28.05.2024 року виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному проваджені або будь-якою особою визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

Підозрюваного ОСОБА_5 взяти під варту у залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1