Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/495/2024 Справа № 641/4558/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2024 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю особи, що звернулась із клопотанням - ОСОБА_2 , секретаря - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкова клопотання ОСОБА_2 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001203 від 07.06.2016 року про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи,

В С Т А Н О В И В:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_2 , в якому вона просить призначити проведення повторної комплексної судово-медичної експертизи із залученням судово-психіатричного експерта та доручити ДУ "Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України" (04112, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Дорогожицька, 9). Поставити на розгляд експертам наступні запитання: чи міг заповідач, ОСОБА_4 , усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час посвідчення заповіту 15.11.2014 року (за 12 годин до смерті), приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 , зареєстрований в реєстрі за № 4004; чи допускав стан здоров`я заповідача, ОСОБА_4 , до вчинення активних дій під час посвідчення заповіту 15.11.2014 року (за 12 годин до смерті), зокрема: самостійно присісти, самостійно читати (хоча б про себе) та розуміти прочитане ним самим, самостійно писати?; чи дозволяв стан здоров`я заповідача, ОСОБА_4 , під час посвідчення заповіту 15.11.2014 року (за 12 годин до смерті) розуміти що йому читає вголос підписант, ОСОБА_6 , зокрема: сам текст заповіту на 2 сторінках?; чи допускав стан здоров`я заповідача, ОСОБА_4 , до спілкування протягом 60 хвилин під час посвідчення заповіту 15.11.2014 року (за 12 годин до смерті), до того ж, одночасно з чотирма особами (приватний нотаріус ОСОБА_7 , підписант ОСОБА_6 , два свідка ОСОБА_8 , ОСОБА_9 )?; чи могло спілкування одночасно з чотирма особами протягом 60 хвилин, під час посвідчення заповіту 15.11.2014 року (за 12 годин до смерті), привести заповідача ОСОБА_4 у стан стресу, фізичного та емоційного перезбудження або у шоковий стан?; чи міг заповідач, ОСОБА_4 , під час посвідчення заповіту 15.11.2014 року (за 12 годин до смерті) усвідомлювати наслідки своїх дій в майбутньому. Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час провадження досудового слідства.

В обґрунтування свого клопотання ОСОБА_2 зазначила, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0001203 від 07.06.2016 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 358 КК України. У вказаному кримінальному провадженні вона є потерпілою. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 03.01.2019 року було призначено судово-медичну експертизу, проведення якої доручено ДУ "Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України" (04112, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Дорогожицька, 9). Однак, згідно листа ДУ "Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України" від 19.09.2019, який надійшов до СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області (копія додається), у зв`язку із навантаженням та нехваткою експертів, було рекомендовано доручити проведення судово-медичної експертизи ХОБСМЕ.

Враховуючи вищевикладене, заявник зазначила, що виникла необхідність у призначенні повторної комплексної судово-медичної експертизи, адже вказані відомості мають істотне значення для кримінального провадження.

ОСОБА_2 в судовому засіданні клопотання підтримала, та, посилаючись на обставини викладені в клопотанні, просила його задовольнити, призначити проведення повторної комплексної судово-медичної експертизи із залученням судово-психіатричного експерта.

Представник Слобідської окружної прокуратури м. Харкова в судове засідання не з`явився, про час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, надав до суду копію постанови про призначення комплексної судово-психіатричної експертизи та судово-медичної експертизи від 14.02.2024 року, якою слідчий ВП № 2 ХРУП № 1ГУ НП в Харківській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_10 призначив комплексну судово-психіатричну експертизу та судово-медичну експертизу, проведення яких доручив ДУ « Інститут судової психіатрії МОЗ України», ДУ "Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України".

Таким чином, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності представника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Так, частиною 1 статті 243 КПК України передбачено, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 244 ЦПК України, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Згідно ч.2,3,6,7,8,9 ст. 244 КПК України, в клопотанні зазначаються : 1)короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Клопотання розглядається не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли участь такої особи визнана слідчим суддею обов`язковою.

Слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність підстав, визначених частиною першою цієї статті.

До ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені перед експертом особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

При задоволенні клопотання про залучення експерта слідчий суддя у разі необхідності має право за клопотанням особи, яка звернулася з клопотанням про залучення експерта, вирішити питання про отримання зразків для експертизи відповідно до статті 245 цього Кодексу.

Висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він залучений.

Разом з тим, згідно положень п. 19, ч. 1 ст. 3 КПК України, сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Відповідно до положень ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок. Положення цієї частини не поширюються на провадження, яке може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого (кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення)

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право: бути повідомленим про свої права та обов`язки, передбачені цим Кодексом; знати сутність підозри та обвинувачення, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження та закінчення досудового розслідування; подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання; за наявності відповідних підстав - на забезпечення безпеки щодо себе, близьких родичів чи членів своєї сім`ї, майна та житла; давати пояснення, показання або відмовитися їх давати; оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом; мати представника та в будь-який момент кримінального провадження відмовитися від його послуг; давати пояснення, показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, безоплатно за рахунок держави користуватися послугами перекладача в разі, якщо він не володіє державною мовою чи мовою, якою ведеться кримінальне провадження; на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом; знайомитися з матеріалами, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядку, передбаченому цим Кодексом, у тому числі після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, а також знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, у випадку закриття цього провадження; застосовувати з додержанням вимог цього Кодексу технічні засоби при проведенні процесуальних дій, в яких він бере участь. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд вправі заборонити потерпілому застосовувати технічні засоби при проведенні окремої процесуальної дії чи на певній стадії кримінального провадження з метою нерозголошення даних, які містять таємницю, що охороняється законом чи стосується інтимних сторін життя людини, про що виноситься (постановляється) вмотивована постанова (ухвала); одержувати копії процесуальних документів та письмові повідомлення у випадках, передбачених цим Кодексом; користуватися іншими правами, передбаченими цим Кодексом.

Під час досудового розслідування потерпілий має право: на негайне прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, визнання його потерпілим; отримувати від уповноваженого органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; подавати докази на підтвердження своєї заяви; брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі; отримувати копії матеріалів, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, після закінчення досудового розслідування.

Виходячи з системного аналізу вищевказаних положень кримінально процесуального законодавства суд приходить до висновку, що право звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи надається виключно сторонам кримінального провадження, до яких за загальним правилом відносяться слідчий, прокурор, підозрюваний, обвинувачений та його представник. Потерпілий та його представник є стороною кримінального провадження тільки у випадках, прямо передбачених КПК України (у справах приватного обвинувачення або у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді).

Крім того, п. 3 ч. 2 ст. 56 КПК України визначено, що потерпілий під час проведення досудового розслідування позбавлений права збирати докази, а лише має право подавати їх на підтвердження заяви.

Враховуючи викладене та беручи до уваги те, що звернення потерпілого до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи, нормами кримінального процесуального закону не передбачено, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_2 про призначення експертизи задоволенню не підлягає.

Окрім того, відповідно до положень пунктів 1, 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Згідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Виходячи з вище викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення повторної комплексної судово - медичної експертизи. Крім того, суд зазначає, що відмова у задоволенні клопотання про призначення експертизи не позбавляє потерпілу права на реалізацію своїх прав, передбаченим чинним законодавством та вона не позбавлена можливості звернутися з клопотанням про призначення експертизи, або з іншим клопотанням, до слідчого, в провадження якого перебуває кримінальне провадження № 0001203 від 07.06.2016 року, та, у випадку передбаченому законом, має право подати до слідчого судді скаргу у відповідності до положень ст. 303 КПК України.

Керуючись статями 242-244 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001203 від 07.06.2016 року про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст складений 26.02.2024 року.

Слідчий суддя- ОСОБА_1