18 червня 2024 року Єдиний унікальний № 501/2625/24 Провадження № 1-кс/501/453/24
ІЛЛІЧІВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

Іменем України

18 червня 2024 року м. Чорноморськ

Іллічівський міський суд Одеської області

у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

номер справи 501/2625/24 номер провадження 1-кс/501/453/24

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чорноморську Одеської області клопотання слідчого СВ ВП № 1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000531 від 16 червня 2024 року за підозрою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Одеса Одеської області, громадянина України, який має середню освіту, не одружений, не працевлаштований, зареєстрований та проживає адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

участь у справі приймали: прокурор ОСОБА_4 ,

слідчий ОСОБА_3 ,

захисник підозрюваного ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад обставин клопотання.

17 червня 2024 року до слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16 червня 2024 року № 0000531, відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_5 , в період часу з 23:30год. 15 червня 2024 до 03:00год 16 червня 2024 року, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, раніше знайомі між собою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебували за місцем проживання ОСОБА_7 у приміщенні квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , де спільно розпивали спирті напої.

Під час розпивання спиртних напоїв, господар вказаного помешкання ОСОБА_7 вийшов з приміщення кухні та пішов спати на ліжку в приміщенні кімнати, залишивши ОСОБА_5 та ОСОБА_8 в приміщенні кухні.

В подальшому, коли ОСОБА_8 вийшла на балкон і палила, ОСОБА_5 взяв кухонний ніж, спиртні напої та продукти, з якими зайшов до кімнати, в якій спав ОСОБА_7 , щоб розбудити останнього для продовження спільного розпиття спиртних напоїв.

В цей час, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , на ґрунті раптово-неприязних відносин виникла сварка із-за небажання ОСОБА_7 вживати спиртні напої, в результаті якої, ОСОБА_5 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, розуміючи суспільну небезпечність, усвідомлюючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, маючи намір позбавити життя ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний умисел, тримаючи в правій руці кухонний ніж, коли ОСОБА_7 лежав на ліжку, наніс один ударножемв область спини, в результаті якого ОСОБА_7 були спричинені тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва із пошкодженням внутрішніх органів, в наслідок чого на місці настала смерть останнього.

Після чого, ОСОБА_5 залишаючи в приміщенні квартири за вказаною адресою разом із ОСОБА_8 зателефонував на лінію оператора 102 та повідомив про скоєне ним вбивство.

16 червня 2024 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 Крмінального процесуального кодексу України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, за кваліфікуючими ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Слідчий в своєму клопотання зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 16 червня 2024 року (огляд трупа ОСОБА_7 в приміщенні квартири АДРЕСА_3 ); протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України від 16 червня 2024 року, під час якого, при здійсненні обшуку затриманого ОСОБА_5 було виявлено та вилучено: мобільний телефонмарки «Ксіомі Редмі 9С» із зарядним пристроєм; протоколами допиту від 16 червня 2024 року свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 16 червня 2024 року; постановою про визнання і приєднання речових доказів від 16 червня 2024 року (предмети і речі вилучені під час проведення ОМП від 16 червня 2024 року); постановою про визнання і приєднання речових доказів від 16 червня 2024 року (мобільні телефони підозрюваного ОСОБА_5 , померлого ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_8 ); протоколом допиту потерпілої ОСОБА_13 від 16 червня 2024 року.

На підставі викладеного слідчій, прокурор вважають, що підозрюваній має бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тому, що є ризики передбачені:

? п. 1 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується тяжкістю покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у зв`язку з чим може намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом переховування;

? п. 3 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, незаконно впливати на свіків у кримінальному провадженні, оскільки свідки крмиіналньог опраовопрушення, є його знайомі, у зв`язку із чим може на них незаконно впливати з метою зміни наданих показань або ненадання ним показань;

? п. 4 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України,перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином - даний ризик полягає у тому, що на першочерговій стадії досудового розслідування є також обґрунтованим, так як підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності, може підшукати свідків або речові та інші докази, які створять алібі у вчиненні злочину;

? п. 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи те, що ОСОБА_5 , особа не працевлаштована і без постійного джерела доходів, про що свідчить відсутність міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі і за корисливі злочини.

Слідчий зазначає також, що застосування більш м`якого запобіжного заходу унеможливить запобіганню ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту, поруки та особистого зобов`язання не можуть бути застосовані внаслідок надмірної м`якості, оскільки у даному випадку особа підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, та в силу особи підозрюваного не зможуть забезпечити запобіганню усім вище переліченим ризикам.

Позиція учасників судового процесу.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання, прохали його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечував проти обраного виду запобіжного заходу , пояснив щодо обставин скоєння злочину, які викладені у клопотанні та відповідають дійсності , прохав це врахувати .

Захисник ОСОБА_6 підтримав позицію підзахисного , вважав можливим клопотання задовольнити.

Мотивувальна частина та застосовані судом правові норми.

Під час розгляду клопотання встановлено, що у провадженні у провадженні ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000531 від 16 червня 2024 року за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

16 червня 2024 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 Крмиінального процесуального кодексу України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, за кваліфікуючими ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків,передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується вищезазначеними зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , слідчий суддя виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії розслідування є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Така позиція випливає й із практики Європейського суду з прав людини, в якій говориться про те, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

За даними матеріалів кримінального провадження ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється на цей момент досудового розслідування у вчиненні кримінальногоправопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

Ризик переховування обвинуваченої від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При цьому, слідчій суддя враховує практику ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року де ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Стосовно спілкування зі свідками та впливати на них, іншими фігурантами, суд вважає викладені в клопотанні підстави виправданими.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність його винуватості, дослідження та оцінка зібраних у справі доказів з точки зору їх належності та допустимості потребують перевірки і оцінки у кримінальному провадженні під час судового розгляду по суті.

Такий висновок цілком узгоджується і з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого

Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому обрання інших запобіжних заходів також є неможливим в силу наступних обставин.

Обрання запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, на думку слідчого судді, в даному випадку буде неефективним з огляду на те, що істотною відмінністю цього запобіжного заходу від особистого зобов`язання є те, що реалізація особистої поруки передбачає менше обмеження прав і свобод підозрюваного, ніж інші запобіжні заходи, зокрема, особисте зобов`язання, яке також, як вважає слідчий суддя, в даному конкретному випадку не спроможне забезпечити досягнення цілей у кримінальному провадженні та нівелювати наявні ризики.

Крім того, до органу досудового розслідування та суду не надходило заяв від жодних осіб про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов`язуються, за необхідності, доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Застосування ж запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту також не гарантуватиме виконання покладених на підозрюваною обов`язків, оскільки підозрювана, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення кримінальних правопорушень у виді позбавлення волі, незважаючи на покладені на неї обов`язки, може покинути місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування, прокурором доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може вчинити дії, передбачені частиною першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, то слідчий суддя доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не виправдовує себе та не зможе забезпечити цілей кримінального провадження і не зможе запобігти встановленим судом ризикам.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує і превентивний характер такого запобіжного заходу, тяжкість злочину, соціальні зв`язки підозрюваного та характеризуючи його особу дані, стан здоров`я, те що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, зважає на те, що під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, а відтак приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків і є співмірним та доцільним за для забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Суд приймає до уваги особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, відсутність міцних соціальних зв`язків, те, що він раніше не судимий, та приходить до висновку про необхідність відступу від правил поваги свободи особи, а також вважає, що застосування до обвинуваченого, більш м`якого запобіжного заходу неможливе, з метою уникнення вищезазначених ризиків

Пояснення підозрюваного жодним чином вказані висновки не спростовують.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 Кримінального опрцоесуальногокодексу України лідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини. Враховуючи обставини справи розмір застави не визначається.

Строк тримання під вартою підозрюваній слід визначити в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Висновок суду

Оцінивши надані докази у їх сукупності, надавши їм належну правову оцінку слідчій суддя доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий, прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з чим до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196 197, 205, 206, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000531 від 16 червня 2024 задовольнити.

Узяти ОСОБА_5 під варту в залі суду.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний, захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 14 серпня 2024 року включно.

Розмір застави не визначати.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчій суддя