В И Р О К

Іменем України

№ 610/859/24 № 1-кп/610/99/2024
м. Балаклія09 квітня 2024 року

Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: ОСОБА_1

за участю

секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у спрощеному провадженні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця: м. Балаклія Харківської області; зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; громадянина України; з базовою загальною середньою освітою; не одруженого; офіційно не працевлаштованого; рнокпп НОМЕР_1 ; раніше судимого:

30.09.2014 Балаклійським районним судом Харківської області за ч. 2, 3 ст. 185 КК України до 4 р позбавлення волі. Від відбування покарання звільнений 17.06.2016 умовно-достроково на невідбуту його частину 04 міс 27 дн на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 09.06.2016. Перебіг строку погашення судимості був перерваний вчиненням 09.07.2016 кримінального правопорушення, покарання за яке відбув 05.06.2019,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:

08 березня 2024 року, приблизно о 21.00 годині, за адресою: АДРЕСА_1 , на сходинках магазину «АТБ-маркет», у присутності людей, тобто у громадському місці, ОСОБА_3 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, під час роботи закладу, діючи умисно, нехтуючи існуючими у суспільстві правилами поведінки, моралі і добропристойності, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи з винятковим цинізмом оголив свій статевий орган та справив фізіологічні потреби, демонстрував оточуючим свій оголений статевий орган.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення класифікується як кримінальний проступок.

За правилом ч. 2 ст. 381 КПК України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акті за його відсутності.

До обвинувального акта з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні додані:

1) письмова заява підозрюваного, складена в присутності захисника, щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з ч. 2 ст. 302 КПК України та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні;

3) матеріали досудового розслідування, у тому числі документи, які засвідчують беззаперечне визнання підозрюваним своєї винуватості.

Суд кваліфікує дії обвинуваченого за:

ч. 1 ст. 296 КК України, як

хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується винятковим цинізмом.

Згідно до ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проведений лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Обвинувачений: раніше судимий; за місцем проживання характеризується негативно, що кореспондується з матеріалами справи; не одружений; не перебуває на обліках у нарколога, органі пробації; офіційно не працевлаштований. За висновком судово-психіатричного експерта на час інкримінованого кримінального правопорушення обвинувачений страждав і страждає на хронічне психічне захворювання у формі дисоціального розладу особистості, перебував у стані гострої неускладненої алкогольної інтоксикації, по за тимчасового розладу психічної діяльності, міг і може усвідомлювати свої дії і керувати ними, застосування примусових заходів медичного характеру не потребує (а.с. 95-120, 142-144).

Відсутні обставини, що пом`якшують покарання.

Обставиною, що обтяжує покарання, є вчинення кримінального правопорушення особою, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Згідно з ч. 2 ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами. Покарання не має на меті завдати фізичних страждань або принизити людську гідність.

Відповідно до ст. 65 КК України при призначенні покарання суд повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Тобто суд, мотивуючи вид та розмір призначеного ним покарання (основного та додаткового), повинен врахувати всі обставини, які мають значення для його призначення.

Активне сприяння розкриттю злочину означає надання особою допомоги у встановленні таких обставин справи, які невідомі органу досудового розслідування. Натомість у цьому провадженні таких невідомих обставин обвинувачений не повідомив, вчинене кримінальне правопорушення зафіксовано відеозаписом і показаннями свідків, всі докази на підтвердження вини були отримані без його жодних активних дій для розкриття злочину, окрім тих відомостей, які були отримані під час проведення слідчих дій, обвинувачений не повідомив жодних інших відомостей.

За усталеною правозастосовною практикою щире каяття є відвертою негативною оцінкою винуватою особою своєї протиправної поведінки. Йому притаманне не просто формальне визнання винуватим тих обставин, які ставляться в провину, та своєї винуватості, а дійсне засудження свого вчинку, готовність змінити спосіб життя і не вчиняти нових правопорушень, яке характеризує поведінку винуватого з позицій її внутрішньої переорієнтації, критичну оцінку своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, і це має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Однак матеріали справи таких даних не містять і судовим розглядом вони також не встановлені, зазначення обвинуваченим про його щире каяття таким не є, носить формальний вигляд, кінцевою метою є сподівання на пом'якшення покарання у такий спосіб.

Натомість встановлено, що обвинувачений до кримінальної відповідальності притягується вже в 6-те, має 1 не зняту і не погашену у встановленому законом порядку судимість, внаслідок чого має значний кримінальний досвід, раніше вже 2 рази вчиняв хуліганства (ч. 2, 3 ст. 296 КК), 4 рази реально відбував покарання у виді позбавлення волі, 1 раз звільнявся від відбування покарання з випробуванням (підставою для чого є переконання суду про можливість виправлення засудженого без відбування покарання), але під час відбування покарання з випробуванням вчинив новий злочин, а взагалі 3 рази вчиняв нові злочини під час відбування покарання (ст. 71 КК), 3 рази звільнявся від відбування покарання умовно-достроково (підставою для чого є переконання адміністрації ВК і суду у тому, що засуджений сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення), однак продовжує вчиняти нові кримінальні правопорушення в умовах воєнного стану, внаслідок повномасштабної збройної агресії рф проти України та українського народу в цілому, численних злочинів держави-терориста, тотального насильства, масових вбивств та руйнувань, на деокупованій території, на ґрунті пияцтва і розгулу, ведення антисоціального способу життя, сам є антисоціальною особистістю, що свідчить про його виняткові зухвалість, стійку злочинну, антисоціальну спрямованість, вперте небажання безповоротно відмовитися від злочинного способу життя і стати на шлях виправлення і перевиховання, тому неможливо досягти мети покарання у виді кари, виправлення обвинуваченого та попередження нових кримінальних правопорушень без ізоляції його від суспільства, оскільки обвинувачений становить підвищену суспільну небезпеку. Психологічна переорієнтація обвинуваченого не відбувається, не змінюються його дотеперішні погляди та установки, він не готовий змінити своє життя і не вчиняти нових злочинів. Його поведінка у динаміці свідчить про стійкість його злочинного умислу, зокрема, хуліганського. Подія сталася у святковий Міжнародний жіночий день та у місці концентрації підлітків, є проявом виключної зухвалості і цинізму, відеозапис події був поширений у соціальних мережах.

Хронологія злочинної діяльності обвинуваченого вказує на те, що він не розкаявся, на нього раніше застосовані судом заходи покарання, метою якого також є і виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень, засоби виправлення і ресоціалізації засуджених під час відбування покарання, не мають свого очікуваного та дієвого впливу.

Одночасно враховується конструктивна процесуальна поведінка обвинуваченого під час досудового розслідування, сприяння кримінальному провадженню, його визнавальні показання також покладені в основу обвинувачення.

На основі засад законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання його необхідно призначити виключно у виді реального обмеження волі та у дещо перевищуючому мінімальний розмірі санкції.

Саме таке покарання є необхідним і достатнім в якості кари за скоєне, для виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень, а також не буде становити «особистий надмірний тягар для особи», адже відповідатиме справедливому балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, будуть враховані інтереси усіх суб`єктів кримінально-правових відносин.

Ефективність покарання визначається тим, наскільки воно є законним, обґрунтованим і справедливим. Правильне призначення покарання є не тільки важливим засобом боротьби зі злочинністю, а й запобігає вчиненню нових кримінальних правопорушень засудженими та іншими особами.

На переконання суду викладені обставини у сукупності та наведені мотиви свідчать про те, що призначення обвинуваченому іншого покарання або із застосуванням положень ст. 69, 75 КК України буде явно м'яким і не буде сприяти його виправленню.

Питання про речові докази по справі суд вирішує відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 100, 369-378 КПК України,

у х в а л и в:

1. ОСОБА_3 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, призначивши йому покарання 1 (один) рік 6 (шість) місяців обмеження волі.

2.Після набрання вироком законної сили речові докази зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Вирок, ухвалений за результатами спрощеного провадження, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Балаклійський районний суд Харківської області.

Якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Обвинувачений має право подати клопотання про помилування, ознайомитися з журналом судового засідання і подати на нього письмові зауваження.

Суддя ОСОБА_1