ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 676/778/24

Провадження № 11-сс/4820/115/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши апеляційну скаргу заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 15 лютого 2024 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга заявника ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 15 лютого 2024 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, заявник ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій прохає скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до статті 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

З матеріалів судового провадження вбачається, що за матеріалами службової перевірки за фактом неправомірних дій працівників поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області, зі змісту пояснень ОСОБА_6 та поліцейських ОСОБА_7 , ОСОБА_8 встановлено, що поліцейські потрапили до приміщення квартири АДРЕСА_1 з дозволу та в супроводі співвласниці квартири ОСОБА_6 для залишення копії ТЗПсК, який було складено щодо ОСОБА_5 . Під незаконним проникненням до житла чи іншого володіння особи в розрізі ст. 162 КК України слід розуміти будь-яке вторгнення у житло (інше володіння), здійснене всупереч волі законного володільця, за відсутності визначених законом підстав чи в порушення встановленого законом порядку.

Даними витягу з Державного реєстру речових прав, договору дарування від 23.07.2009 року підтверджено право спільної часткової власності на вищевказану квартиру ОСОБА_5 та ОСОБА_6 по 1/2 частини. На момент розгляду даної скарги судом в рамках цивільного провадження не встановлено розміру часток кожного співвласника квартири. Так, приміщення коридору, кухні, санвузла, передпокою є місцями загального користування. Поліцейський в ході здійснення своєї службової діяльності приїхав на виклик співвласника квартири ОСОБА_6 і зайшов до коридору вказаної квартири з дозволу та в супроводі останньої для з`ясування обставин, щодо яких нею і було здійснено виклик, тобто, маючи на це всі законні підстави.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 п після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або і самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Частиною 5 ст. 214 КПК України визначено відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР зокрема короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Частиною 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року №298. Згідно з п.1 глави 2 розділу І цього Положення до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення значенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 року (справа №761/20985/18), за якою якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 року в справі №818/15/18 вказано, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим сааме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Однак, викладені у скарзі ОСОБА_5 обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, яке в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. При цьому, скаржник не наводить будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення зазначених ним у скарзі протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій та власному аналізі норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_5 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, про що вірно в ухвалі зазначив слідчий суддя.

Відповідно до ст..370 КПК України - судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Оскаржувана ухвала слідчого судді винесена відповідно до вказаних вимог кримінального процесуального закону, містить належне мотивування і обґрунтування.

Отже, доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає необґрунтованими.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що немає підстав для задоволення апеляційної скарги заявника ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 309, 333, 395, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні апеляційної скарги заявника ОСОБА_5 відмовити.

Ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 15 лютого 2024 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Ухвала є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді