Справа №366/974/21
Провадження №1-кп/366/31/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

4 квітня 2024 року Іванківський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , якого доставлено конвоєм

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Іванків клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках об`єднаних матеріалів кримінального провадження №0000035 від 23.01.2021 року та №0000464 від 18.05.2021 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого: 14.09.2020р. Іванківським районним судом Київської області за ч. 2 ,3 ст. 185 КК України (вирок набрав законної сили 05.02.2021 року згідно ухвали Апеляційного суду) до покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі з випробуванням та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185, ч.3ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Іванківського районного суду Київської області надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках об`єднаних матеріалів кримінального провадження №0000035 від 23.01.2021 року та №0000464 від 18.05.2021 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185, ч.3ст. 185 КК України.

Прокурор у судовому засіданні звернувся до суду з письмовим клопотанням про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2,3 ст.185 КК України, раніше судимий, офіційно не працює. На думку прокурора, існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти клопотання прокурора щодо застосування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на його необґрунтованість і відсутність ризиків,, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши думки учасників судового провадження, клопотання прокурора, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою від 17.08.2023 обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено у розшук. Надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 та примусово супроводити його до Іванківського районного суду Київської області: 07201,смт. Іванків вул. І.Проскури,14-а Київської області. (суддя ОСОБА_1 ).

До суду надійшов лист прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , з якого убачається, що 03.04.2024 року працівниками поліції встановлено місцезнаходження обвинуваченого ОСОБА_4 та останнього розшукано.

Ухвалою від 04.04.2024 поновлено та призначено об`єднанні матеріали кримінального провадження №0000035 від 23.01.2021 року та №0000464 від 18.05.2021 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених частиною 2 статті 185, частиною третьою статті 185, частиною третьою статті 185 КК України - до судового розгляду в приміщенні Іванківського районного суду Київської області на 04.04.2024 року об 14 год. 00 хв.

При вирішенні в судовому засіданні питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, ризик повторення чи продовження ним протиправної поведінки.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у скоєні злочину проти власності, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання до шести років позбавлення волі, раніше судимий за злочини проти власності, відсутні дані про наявність тісних соціальних зв`язків та відсутні дані про наявність законного джерела доходу.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 на думку суду, дають підстави для висновку, що існують з боку обвинуваченого ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може запобігти зазначеним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, неможливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку. Спеціальний висновок комісії, який би свідчив про те, що ОСОБА_4 страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, суду не надані.

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховано судом при вирішенні даного питання.

Крім того, кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, докази судом на даний час в повному обсязі не досліджені, і на думку суду, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри (обвинувачення).

При цьому суд враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Крім того, обвинуваченого неодноразово було оголошено у розшук.

Таким чином, враховуючи доведеність прокурором під час судового розгляду, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, тому, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Крім того, частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч.2 п.2 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України суд визначає підозрюваному розмір застави у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , що буде достатньо для забезпечення виконання обвинуваченим, покладених судом на нього обов`язків.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 372, 395 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого: 14.09.2020р. Іванківським районним судом Київської області за ч. 2 ,3 ст. 185 КК України (вирок набрав законної сили 05.02.2021 року згідно ухвали Апеляційного суду) до покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 3 червня 2024 року, включно, з визначенням розміру застави у кримінальному провадженні і утримувати його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60460,0 (шістдесят тисяч чотириста шістдесят) грн. у національній грошовій одиниці.

У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави, покласти на нього на строк 2 місяці наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити, якщо обвинувачений не виконає покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору, а також надіслати до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на виконання.

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою - протягом цього ж строку з дня вручення копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1