Справа № 686/8534/24
Провадження № 1-кс/686/3592/24
24 квітня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Іванківці, Хмельницького району, Хмельницької області, громадянин України, тимчасово не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
23 квітня 2024 року старший слідчий відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором відділу окружної прокуратури міста Хмельницького про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення, посилаючись на недоведеність наявних ризиків і просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прихожу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Встановлено, що ОСОБА_6 , порушуючи правовий режим обігу психотропних речовин в Україні, а саме вимоги ст. 1 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів та зловживанню ними» та ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», відповідно до якої діяльність з обігу психотропних речовин, обіг яких заборонено, включених до списку 2 таблиці І «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», на території України без передбаченого Законом дозволу забороняється, достовірно знаючи, що PVP є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено, маючи корисливий мотив, направлений на незаконний збут PVP, тобто усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи їх настання, незаконно збував особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP за наступних обставин.
ОСОБА_6 усвідомлюючи протиправність своїх дій, порушуючи правовий режим обігу психотропних речовин в Україні, у невстановлений в ході досудового розслідування час, місці, спосіб та особи, але не пізніше 15.11.2023, незаконно придбав 0,036 г. кристалічної речовини білого кольору, що у своєму складі містить особливо небезпечну психотропну речовину PVP, масою 0,0307 г., обіг якої заборонено та незаконно зберігав у невстановленому досудовим розслідуванням місці з метою подальшого збуту до 15.11.2023.
В подальшому, під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки ОСОБА_6 , продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на отримання прибутку близько 15 год 24 хв, перебуваючи квартирі АДРЕСА_3 , умисно, з корисливих мотивів, незаконно збув, з рук у руки 0,036 г. кристалічної речовини білого кольору, що у своєму складі містить особливо небезпечну психотропну речовину PVP, масою 0,0307 г., обіг якої заборонено, у прозорому полімерному пакетику, особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_7 , за грошові кошти в сумі 500 грн., досягнувши при цьому раніше поставленої мети.
Відповідно до переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, PVP (Таблиця І Список № 2) віднесено до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.
ОСОБА_6 усвідомлюючи протиправність своїх дій, порушуючи правовий режим обігу психотропних речовин в Україні, у невстановлений в ході досудового розслідування час, місці, спосіб та особи, але не пізніше 22.04.2024, незаконно повторно придбав кристалічну речовину білого кольору, ззовні схожу на особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено PVP та незаконно повторно зберігав у невстановленому досудовим розслідуванням місці з метою подальшого збуту до 22.04.2024.
В подальшому, під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки ОСОБА_6 , продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на отримання прибутку близько 12 год 30 хв, перебуваючи квартирі АДРЕСА_3 , умисно, з корисливих мотивів, незаконно повторно збув, з рук у руки кристалічну речовину білого кольору ззовні схожу на особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено PVP, у прозорому полімерному пакетику, особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_7 , за грошові кошти в сумі 400 грн., досягнувши при цьому раніше поставленої мети.
Відповідно до переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, PVP (Таблиця І Список № 2) віднесено до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що відноситься до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна.
Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Санкція ч.2 ст.307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років позбавлення волі, тобто даний злочин є тяжким.
На даний час існують наступні ризики, передбачені ст. 177 КПК України:
- ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії тяжких злочинів, за яке передбачене покарання у виді позбавлення на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та неминучість покарання, ОСОБА_6 може вчиняти дії направлені на переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення притягнення до відповідальності за інкриміновані злочини.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів;
- ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідка у даному кримінальному провадженні, оскільки йому відоме місце його перебування, проживання, роботи та проведення дозвілля з метою зміни показань на свою користь, що в подальшому призведе до втрати доказів у кримінальному провадженні;
- ОСОБА_6 може вчинити інші кримінальні правопорушення та продовжити займатись злочинною діяльністю, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину. Окрім цього міцних соціальних зв`язків останній не має, постійного джерела доходів не має, а корисливий мотив злочину, вказує на те, що для отримання матеріальних засобів на існування ОСОБА_6 може здійснювати у протиправний спосіб.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваній, яка обізнана про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.
Аналізуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, слідчий суддя вважає такий ризик достатньо високим, оскільки під час досудового розслідування задокументовано декілька епізодів протиправної діяльності, пов`язаної зі збутом наркотичних засобів.
На думку слідчого судді, ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином прокурор не довів.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 151 400 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваий не працює, проте підозрюється у здобутті доходу шляхом здійснення протиправної діяльності, пов`язаної зі збутом наркотичних засобів.
А тому саме такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку та не буде завідомо непомірним для нього.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 19 червня 2024 року включно.
Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;
- утриматись від спілкування з свідками та іншими учасниками кримінального провадження;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну, у разі їх наявності.
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 19 червня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1