У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2023 м. Бар Вінницької області

Слідча суддя Барського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000301 від 18.09.2023 за частиною 4 статті 185 КК України,

УСТАНОВИЛА:

25.09.2023 слідчий ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 17.09.2023 до ЧЧ ВП № 1 Жмеринського РВП надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , про те що 17.09.2023 невідома особа, перебуваючи по вул. Туніка в м. Бар, шляхом вільного доступу через відчинене вікно проникла до автомобіля марки «Фіат», державний номерний знак НОМЕР_1 , звідки із сидіння вчинила крадіжку мобільного телефону марки «ОРРО» чорного кольору, після чого разом із викраденим з місця вчинення злочину зникла.

18.09.2023 за вказаним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України України.

23.09.2023 в період часу з 11:30 по 12:10 було проведено огляд місця події на частині вулиці Соборної в м. Бар, навпроти буд. № 3, під час якого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «ОРРО A57s» чорного кольору, який він придбав у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за грошові кошти у сумі 200 грн. По завершенню огляду мобільний телефон було вилучено та поміщено до спеціального пакету НПУ № WAR0059245, після чого постановою слідчого визнано речовим доказом.

Оскільки вилучений телефон може зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, а також для встановлення обставин вчинення злочину, з метою проведення подальших експертиз та залучення їх в якості речових доказів, а також неможливість іншим шляхом довести обставини, які передбачається довести, у слідства виникла необхідність в накладені арешту на вказаний телефон.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, разом з клопотанням про арешт майна подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі. Про час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, що підтверджується даними повістки-повідомлення по телефону.

Володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, що підтверджується даними довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber». Подала до суду заяву, у якій вказала, що проти задоволення клопотання не заперечує, просила проводити судовий розгляд без її участі.

Згідно з частиною 1 статті 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі частини 4 статті 107 КПК України у зв`язку із неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та документи, що долучені до нього, слідча суддя вважає, що клопотання слід задовольнити, виходячи з таких мотивів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абзац 2 частина 1 статті 170 КПК України).

Відповідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За нормами частини 3 статті 170 КПК України у випадку вирішення питання про арешт майна з метою забезпечення речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України

За змістом статті 98 КПК України (частини 1, 2) речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять наведені ознаки речових доказів.

Витягом з ЄРДР № 0000301 від 18.09.2023 підтверджується, що до реєстру було внесено відомості за фактом крадіжки мобільного телефону марки «ОРРО A57s» чорного кольору, тобто вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 185 КК України. ЄО №2898.

Протоколом огляду від 23.09.2023 та заявою ОСОБА_6 від 23.09.2023 підтверджується, що 23.09.2023 на частині вулиці Соборної навпроти буд. № 3 в м. Бар, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності понятих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «ОРРО A57s», моделі СРН2385, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , чорного кольору у чохлі прозорого кольору, який він придбав 18.09.2023 близько 17:00 у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за грошові кошти у сумі 200 гривень.

Відповідно до постанови слідчого СВ ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 24.09.2023, мобільний телефон марки «ОРРО A57s» чорного кольору, який було вилучено та поміщено до спеціального пакету НПУ № WAR0059245, визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000301 від 18.09.2023 та передано на зберігання до кімнати речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського районного РВП ГУНП у Вінницькій області.

Проаналізувавши додані до клопотання докази, слідча суддя дійшла висновку про обґрунтованість підозри, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 185 КК України.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, на початковому етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, сприятиме виконанню завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України, а саме забезпечить встановлення усіх обставин вчинення крадіжки, збереження речових доказів та можливість їх використання під час досудового розслідування для проведення відповідних експертиз та під час судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до норм статті 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі наведеного, керуючись ст.170, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «ОРРО A57s» чорного кольору, який було вилучено та поміщено до спеціального пакету НПУ № WAR0059245.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Повний текст ухвали складено 26.09.2023.

Слідча суддя Юлія САЛДАН