КОМПАНІЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 391/52/24
Провадження № 1-кп/391/59/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2024 р.селище Компаніївка

Компаніївський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Компаніївського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження за обвинуваченням: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Компаніївського районного суду Кіровоградської області надійшло зазначене кримінальне провадження.

Підстави для прийняття рішення, передбаченого п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні: обвинувальні акти складені згідно з вимогами норм КПК України; кримінальне провадження підсудне Компаніївському районному суду Кіровоградської області.

Підстав для закриття кримінального провадження, його зупинення, судом не встановлено.

В ході підготовчого судового засідання прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, викликати до судового засідання обвинуваченого, захисника, потерпілих, представника потерпілих та клопотав про витребування з органу пробації досудової доповіді щодо обвинуваченого. Інші учасники судового розгляду проти зазначеного прокурором не заперечували.

Згідно до ч.1,2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У зв`язку з викладеним, суд вважає клопотання прокурора про надання доручення відповідному органу пробації з метою складання досудової доповіді обгрунтованим, тому таким, що підлягає задоволенню.

Потерпілою ОСОБА_7 до обвинуваченого ОСОБА_8 заявлено цивільний позов про стягнення з обвинуваченого матеріальної шкоду в сумі 50 000 грн. та моральної шкоди в сумі 200 000 грн., потерпілим ОСОБА_9 до обвинуваченого ОСОБА_4 подано цивільний позов про стягнення моральної шкоди в сумі 200 000 грн.

Відповідно до ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Положеннями ст. 128 КПК України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Зважаючи на вищевикладене, оскільки потерпілими до початку судового розгляду заявлено цивільні позови, суд вважає необхідним прийняти цивільний позов до розгляду у даному кримінальному провадженні, визнати потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_9 - цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_4 цивільним відповідачем.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, в ході досудового розслідування до обвинуваченого ОСОБА_4 були застосовані заходи забезпечення кримінального провадження - запобіжний захід у виді тримання під вартою, який, відповідно до ухвали Ленінського районного суду м.Кіровограда від 19.01.2024 року, був обраний на 25 днів, тобто по 12.02.2024 року включно.

Таким чином, строк тримання під вартою, встановлений обвинуваченому ОСОБА_4 ухвалою суду, закінчується 12 лютого 2024 року, однак судове провадження по даному кримінальному провадженню не закінчено, тому прокурором заявлено клопотання про продовження строків тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, оскільки ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати та не зменшились. Так, прокурор вважає, що обвинувачений ОСОБА_4 , не перебуваючи під вартою, може:

- переховуватись від суду, в тому числі шляхом виїзду за межі України, оскільки обвинувачується в скоєнні тяжкого злочину (ч. 3 ст. 286 КК України), обвинувачений є жителем іншої області, а саме Черкаської, в той час орган досудового розслідування знаходиться в м. Кропивницький;

- обвинувачений, усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може до нього застосована у разі ухвалення обвинувального вироку, може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин;

- з метою уникнення відповідальності обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків з метою зміни ними показань та уникнення таким чином відповідальності за скоєне;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укривати від суду дійсні обставини скоєння кримінального правопорушення та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні в т.ч. інформацію щодо часу, місця та обставин подій, які відбувались в день скоєння правопорушення та мають значення для кримінального провадження;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі стосовно осіб, які можуть давати викривальні та підтверджуючі його винуватість покази.

Прокурор звертав увагу на те, обвинувачений спочатку намагався покласти провину за ДТП на іншого водія; сів за кермо автомобіля, будучі обмеженим у праві керування ТЗ.

Вищенаведене, на думку прокурора, свідчить про неможливість запобіганню вищезазначеним ризикам шляхом застосування до обвинуваченого інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою. На підставі викладеного, прокурор просив продовжити термін запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 днів.

Обвинувачений, його захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, оскільки обвинувачений винуватість в скоєнні правопорушення визнає, не має наміру переховуватись, навпаки, має намір відшкодовувати заподіяну шкоду, в скоєному розкаюється.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав заявлене ним клопотання, думку обвинуваченого та його захисника, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання про продовження до ОСОБА_4 , строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_4 обвинувачується у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили загибель двох осіб, а також спричинило середньої тяжкості тілесні ушкодження іншому потерпілому, тобто у вчинені кримінального правопорушення (необережного тяжкого злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, за яке передбачено покарання (у разі визнання обвинуваченого виним) в виді позбавлення волі від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

Суд, вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, приймає до уваги суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, яке є хоч й необережним, але тяжким злочином - ч. 3 ст. 286 КК України (відповідно до рішення «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 р. врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитися від слідства), його наслідки загибель двох осіб, а також спричинення потерпілому тілесних ушкоджень середньої тяжкості; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винуватим за ч. 3 ст. 286 КК України від 5 до 10 років позбавлення волі, що на думку суду, свідчить, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого та не забезпечать виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків під час розгляду кримінального провадження, що на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки, на думку суду, обвинувачений, не перебуваючи під вартою, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, з метою зміни ними показів на користь обвинуваченого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом укриття від суду дійсних обставин скоєння кримінального правопорушення та обставини, необхідні для встановлення істини у провадженні, з урахуванням особи обвинуваченого, який є військовослужбовцем, але будь-яких характеристик суду не надано, не одружений, раніше не судимий, а також, враховуючи те, що судове провадження на даний час тільки розпочато, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів.

Суд вважає, що ризики наразі є реальними та триваючими, вони виключають можливість зміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 на більш м`які, альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки обвинуваченого.

Також при вирішенні питання щодо продовження строків тримання під вартою суд вважає, що в даному випадку продовження строків тримання під вартою обвинуваченому є виправданим, оскільки існують істинні потреби публічного інтересу які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують вимогу поваги до особистої свободи (рішення ЄС з прав людини Прокопенко проти України, Лабітта проти Італії).

Тобто, суд вважає клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне відповідно до вимог ст. ст. 314-316 КПК України завершити підготовку до судового розгляду та призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту по кримінальному провадженню.

Керуючись ст. ст. 177, 314-317, 369-372 КПК України, суд, -

ухвалив:

Призначити до судового розгляду на підставі обвинувального акту кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.3 ст.286 КК України на 16 лютого 2024 року о 10 годині.

Судовий розгляд здійснювати суддею одноособово в відкритому судовому засіданні в залі суду Компаніївського районного суду Кіровоградської області за участю прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілих, представника потерпілих.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілих, представника потерпілих.

Зобов`язати уповноважений орган з питань пробації скласти та подати до суду в строк до 16 лютого 2024 року досудову доповідь щодо обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Тарасівка, Звенигородського району, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали надіслати до уповноваженого органу з питань пробації для виконання.

Цивільні позови потерпілої ОСОБА_7 до обвинуваченого ОСОБА_10 про стягнення матеріальної шкоду в сумі 50 000 грн. та моральної шкоди в сумі 200 000 грн., потерпілого ОСОБА_9 до обвинуваченого ОСОБА_4 про стягнення моральної шкоди в сумі 200 000 грн. прийняти до розгляду у кримінальному провадженні, визнавши потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_9 - цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_10 - цивільним відповідачем.

Задовольнити клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 06.04.2024 року включно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду, стосовно продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може бути подана безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали буде складено та оголошено 07.02.2024 р. о 13 годині 30 хвилин в приміщенні Компаніївського районного суду Кіровоградської області.

Суддя ОСОБА_1