Провадження № 1-кс/201/5407/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання слідчого - криміналіста слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_3 , погоджене начальником Нікольського відділу Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0004730 від 19 грудня 2023 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки міста Макіївки Донецької області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України

У судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),

УСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав на те, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0004730 від 19.12.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, 19.12.2023 виділене начальником Нікольського відділу Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , в окреме провадження, на підставі ст. 217 КПК України, з матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0002087 від 18.05.2023.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.09.2022 головою так званої «громадської палати ДНР» (стосовно якого досудове розслідування триває в рамках іншого кримінального провадження) з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, направлено звернення до так званого «голови ДНР» (стосовно якого досудове розслідування проводиться в іншому кримінальному провадженні) з ініціативою проведення на тимчасово окупованій території Донецької області так званого «референдуму» з питання приєднання до Російської Федерації на правах адміністративно-територіальної одиниці РФ.

На підставі вказаного звернення 20.09.2022 так званою «народною радою ДНР» прийнято так званий «Закон «Про референдум Донецької народної республіки щодо питання про входження в склад Російської Федерації на правах суб`єкта РФ», який підписаний т. зв. «головою ДНР».

Далі, згідно з прийнятими так званою «Центральною виборчою комісією ДНР» організовано процес проведення зазначеного «референдуму» на усій тимчасово окупованій території Донецької області та на так званих «закордонних дільницях» і території РФ, який фактично розпочався о 08 годині 00 хвилин 23.09.2022 та закінчився 27.09.2022 о 18 годині 00 хвилин.

Після проведення даного референдуму, 27.09.2022 голова «ЦВК ДНР» оголосив, що за приєднання території Донецької області до РФ проголосувало 99,23 %.

Як наслідок 30.09.2022 президент РФ ініціював зустріч із так званими «головами республік», а фактично тимчасово окупованих територій Донецької, Луганської, Запорізької та Херсонської областей, у тому числі із так званим «головою ДНР», у місті Москва РФ (більш точні місце та час органом досудового розслідування не встановлено), в ході якої публічно визнав результати так званих референдумів, у тому числі на тимчасово окупованій території Донецької області.

Під час вказаної зустрічі 30.09.2022, перебуваючи у м. Москва РФ (більш точні час та місце органом досудового розслідування не встановлено), так званий «голова ДНР» та президент РФ підписали так званий «договір між Російською Федерацією та Донецької народною республікою про прийняття в Російську Федерацію Донецьку народну республіку та утворення в складі Російської Федерації нових суб`єктів». Таким чином на підставі Федерального закону № 372-ФЗ вказаний вище договір 04.10.2022 ратифіковано та підписано президентом РФ, чим введений в дію на тимчасово окупованій території Донецької області.

Також 04.10.2022 президентом РФ підписано Федеральний Конституційний закон № 5-ФКЗ, яким визначено порядок формування органів державної влади так званої «Донецької народної республіки», а саме вибори в законодавчий (представницький) орган проводяться в другу неділю вересня 2023 року. До обрання у відповідності з законодавством Російської Федерації законодавчого (представницького) органу так званої «Донецької народної республіки» його повноваження здійснює так звана «Народна рада Донецької народної республіки» Парламент Донецької народної республіки», який продовжує виконувати повноваження аж до формування так званого «Уряду Донецької народної республіки» тимчасово виконуючого обов`язки так званого «Голови Донецької народної республіки» у відповідності з законодавством РФ.

Крім того, так звана «Народна рада Донецької народної республіки Парламент Донецької народної республіки» приймає «Конституцію Донецької народної республіки», яка не може суперечити Конституції РФ.

Таким чином, «постановою Народної ради» 30.12.2022 прийнята «Конституція Донецької народної республіки».

В подальшому, з метою проведення так званих «виборів» на тимчасово окупованій території Донецької області так званим законодавчим (представницьким) органом 18.01.2023 прийнято закон № 430-ІІНС «Про систему виборчих комісій, комісій референдуму» в Донецькій народній республіці», що регламентує порядок формування, організацію діяльності та повноваження виборчкомів на підставі указу підписаного тимчасово виконуючим обов`язки голови «Донецької народної республіки» ОСОБА_7 .

Відповідно до вказаного закону та інших раніше зазначених правових актів, на території так званої «Донецької народної республіки» почались формуватися, виборча комісія, територіальні, дільничні комісії.

Згідно до закону № 430-ІІНС «Про систему виборчих комісій, комісій референдуму» в Донецькій народній республіці», встановлено, що виборча комісія республіки є державним органом так званої «Донецької народної республіки», організуючим підготовку та проведення виборів, референдумів на території «Донецької народної республіки» у відповідності з компетенцією, встановленою законом. Виборча комісія республіки діє на постійній основі і є юридичною особою. Строк повноважень виборчої комісії складає 5 років. Складається з 12 членів з правом вирішального голосу. Шість членів виборчої комісії республіки з правом вирішального голосу призначаються так званою «Народною радою Донецької народної республіки» шість членів комісії з правом вирішального голосу «Головою Донецької народної республіки».

Так, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлюючи вищенаведені обставини, діючи умисно, будучи секретарем «ВК ДНР», 28.02.2023 призначена постановою так званої «Народної ради ДНР» секретарем виборчої комісії ДНР від громадського руху «Донецька республіка» та 02.03.2023 знаходячись в м. Шахтарськ Донецької області, більш точне місце під час досудового розслідування не встановлено, відповідно до протоколу рахункової комісії № 5 «Про результати таємного голосування по виборам секретаря виборчої комісії Донецької народної республіки» обрана секретарем виборчої комісії «Донецької народної республіки» та з того часу почала виконувати повноваження відповідно до закону № 430-ІІНС «Про систему виборчих комісій, комісій референдуму» в Донецькій народній республіці»:

- підготовку засідань комісій, документів та матеріалів, винесених на її розгляд;

- забезпечення оформлення рішень та інших актів комісії;

- підписання рішень, протоколів засідань та інших документів комісії, а також здійснення інших повноважень, передбачених законами, документами, що регламентують діяльність комісій, та її рішень.

Крім того:

- виконувати доручення голови комісії;

- організовувати перспективне та поточне планування діяльності комісії,

здійснювати контроль за ходом виконання планів;

- забезпечувати інформування зацікавлених осіб та органи про роботу комісії та прийнятих рішеннях;

- забезпечувати опублікування (оприлюднення) рішень та інших актів комісії;

- здійснювати контроль за виконанням рішень комісії, якщо рішенням комісії не встановлено інше.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій в окупаційній адміністрації держави-агресора, створеної на тимчасово окупованій території, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Крім того, продовжуючи свою злочину діяльність, усвідомлюючи вищевикладені обставини, 02.03.2023, ОСОБА_5 будучи секретарем «виборчої комісії ДНР», реалізуючи свій протиправний умисел та попередню злочинну домовленість з іншими членами виборчої комісії, досудове розслідування стосовно яких здійснюється в іншому кримінальному провадженні, розуміючи протиправність своїх дій, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці на території м. Шахтарськ Донецької області, взяла участь в першому засіданні «виборчої комісії ДНР», та виконуючи свої повноваження прийняла участь в обранні «голови виборчої комісії ДНР», «заступника голови виборчої комісії ДНР» та «секретаря виборчої комісії ДНР», шляхом проведення таємного голосування.

Як наслідок, за участю ОСОБА_5 та 11 інших членів так званої «виборчої комісії ДНР» організовано процес проведення зазначених «виборів», запланованих з 30.08.2023 по 10.09.2023 на усій тимчасово окупованій території Донецької області, які фактично розпочались о 07 години 00 хвилин 31.08.2023 та закінчились 10.09.2023 о 15 годині 00 хвилин. За результатами «виборів в народну раду Донецької народної республіки» представники «ВК ДНР» оголосили, що за партію «Единая Россия» проголосовало 78,03 % виборців, а в подальшому обрано голову так званої «Донецької народної республіки» та сформовано так званий «парламент ДНР», який складається з 90 депутатів.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в організації та проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території, за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Постановою слідчого від 19 грудня 2023 року на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_5 оголошено в розшук.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- висновком судової портретної експертизи №409 від 10.10.2023;

- протоколами огляду мережі Інтернет;

- матеріалами, отриманими від співробітників оперативного підрозділу за результатами виконання ними доручення слідчого по кримінальному провадженню.

Також, в ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання її винуватою у кримінальних правопорушеннях, в яких вона підозрюється, відповідно до санкції ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої;

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;

- неприбуття на виклик до слідчого та прокурора та не повідомлення слідчому та прокурору про причини та неможливість прибути, що свідчить про те, що підозрюваний на цей час вже переховується від органу досудового розслідування;

- спосіб вчинення злочину (вчинив умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території співпрацюючи з окупаційною адміністрацією, що з великою часткою ймовірності спонукатиме його до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить:

- тимчасова окупація території України - частини Донецької області, що дає йому можливість продовжувати співпрацювати з окупаційною владою, та унеможливлює реальне відбування покарання, яке може бути призначене останньому у разі його засудження за цей злочин;

- поведінка підозрюваної ОСОБА_5 , що виражається в добровільному обранні до незаконних органів влади та участі в організації та проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території за попередньою змовою групою осіб.

Всі ці обставини в своїй сукупності свідчать про те, що перебуваючи без запобіжного заходу, підозрюваний зможе продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» м. Донецьк та Донецький район, Донецької області тимчасово окуповане з 07.04.2014.

Таким чином, факт тимчасової окупації м. Донецьк та всього Донецького району, Донецької області є загальновідомим та не потребує додаткового підтвердження Радою національної безпеки і оборони України та Президентом України, крім того він визнаний Кабінетом Міністрів України.

Той факт, що підозрювана ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України, підтверджується відповідями оперативних співробітників на виконання доручень слідчого, та протоколами оглядів Інтернет - ресурсів.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив обрати підозрюваній запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, просив відмовити.

Заслухавши доводи прокурора та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Встановлено, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0004730 від 19.12.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, 19.12.2023 виділене начальником Нікольського відділу Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , в окреме провадження, на підставі ст. 217 КПК України, з матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0002087 від 18.05.2023.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі "Murray v.United Kingdom", 14310/88, 28.10.94, п. 55).

Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколами допитів свідків, протоколами оглядів публікацій на сторінках Інтернет (Берклійський Протокол), іншими документами, здобутими у ході досудового розслідування кримінального провадження.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Постановою слідчого від 19 грудня 2023 року на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_5 оголошено в розшук.

Також в судовому засіданні прокурором доведено, що в даний час ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України, а отже, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про обґрунтованість підозри, суд вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя вважає доведеними вказані ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання її винуватою у кримінальних правопорушеннях, в яких вона підозрюється, відповідно до санкції ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої;

- неприбуття на виклик до слідчого та прокурора та не повідомлення слідчому та прокурору про причини та неможливість прибути, що свідчить про те, що підозрюваний на цей час вже переховується від органу досудового розслідування;

- спосіб вчинення злочину (умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території співпрацюючи з окупаційною адміністрацією, що з великою часткою ймовірності спонукатиме його до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить:

- тимчасова окупація території України - частини Донецької області, що дає йому можливість продовжувати співпрацювати з окупаційною владою, та унеможливлює реальне відбування покарання, яке може бути призначене останньому у разі його засудження за цей злочин;

- поведінка підозрюваної ОСОБА_5 , що виражається в добровільному обранні до незаконних органів влади та участі в організації та проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території за попередньою змовою групою осіб.

Доходячи до висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрювана може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.

Той факт, що підозрювана ОСОБА_5 , перебуває на тимчасово окупованій території України підтверджується вищезазначеними доказами, зібраними під час досудового розслідування.

З огляду на те, що у судовому засіданні знайшли своє підтвердження ті обставини, що ОСОБА_5 набула статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також факт того, що сукупність доказів у своєму зв`язку вказують слідчому судді на достатність підстав вважати, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, слідчим суддею встановлено достатні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваної, відповідно до приписів ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до вищевказаного переліку, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, до неї може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Згідно з абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до переліку, перебуває на тимчасово окупованій території України, розмір застави слідчий суддя не визначає.

Згідно ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 197, 369-372, 376, 395, 615 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - криміналіста слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_3 , погоджене начальником Нікольського відділу Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0004730 від 19 грудня 2023 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.4 ст.197 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання нею її копії.

Повний текст ухвали суду складений і оголошений о 12:10 годині 21 грудня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1