Справа 288/67/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

08 січня 2024 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

начальника СВ - ОСОБА_4 ,

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області клопотання заступника начальника відділення поліції начальника СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 05.01.2024, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Житомира, громадянки України, українки, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , на утриманні має двох неповнолітніх дітей, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000006 від 05.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.01.2024, на протязі дня, ОСОБА_5 та її чоловік ОСОБА_7 перебували в приміщенні будинку АДРЕСА_1 , де періодично влаштовували словесні сварки, ображаючи один одного та вживали спиртні напої. Після вживання значної кількості спиртного, ОСОБА_5 приготувала своєму чоловікові ОСОБА_7 порцію кави, і щоб заспокоїти його емоційний стан, вона помістила в порцію приготовленої кави чотири пігулки лікарського засобу «Азіліптону», яку вподальшому вжив ОСОБА_7 . Після того, у ОСОБА_5 , яка знаходилася у приміщенні вищевказаного будинку, на ґрунті раптово-виниклих неприязних відносин, які виникли внаслідок словесного конфлікту з ОСОБА_7 виник злочинний умисел на умисне протиправне заподіяння смерті своєму чоловікові ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, 04.01.2024 року, близько 20 години 00 хвилин, ОСОБА_5 перебуваючи у приміщенні житлового будинку АДРЕСА_1 , взяла в руки дерев`яну палицю і пройшовши до прихожої кімнати де на підлозі лежав її чоловік ОСОБА_7 , діючи умисно, маючи на меті настання смерті ОСОБА_7 , умисно, зі значною силою прикладання нанесла останньому дерев`яною палицею не менше двадцяти ударів по різним частину тулуба, руках та голові, та спричинила тілесні ушкодження у вигляді переломів ребер з розривом плеври, тупої поєднаної травми тіла, комбінованого шоку, внаслідок чого останній помер.

Своїми умисними діями, які виразились у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, ОСОБА_5 скоїла кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України.

У ході досудового розслідування 5 січня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Житомира, громадянку України, українку, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , на утриманні має двох неповнолітніх дітей, раніше не судиму,

повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

протоколом огляду місця події від 05.01.2024, в ході якого оглянуто будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого зафіксовано сліди вчинення злочину та вилучено речові докази;

протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , в ході якого останній розповів про відомі йому обставини вчинення злочину;

протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , в ході яких остання повідомила відомі їй обставини вчинення кримінального правопорушення;

протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 05.01.2024;

протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 , в ході якого остання вину визнала повністю та розповіла про обставини вчинення злочину.

З огляду на викладене є достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 причетна до вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Враховуючи зазначене, існують достатні підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки вчинений нею злочин, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого особливо злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та підозрювана усвідомлює міру покарання, яка їй загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки;

Крім того, існують ризики того, що ОСОБА_5 , може вчинити новий злочин, оскільки притягувалася до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП завідомо неправдивий виклик спеціальних служб.

Також, ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_9 , яка являється її матір`ю та ОСОБА_8 , з яким вона підтримує дружні відносини та протязі тривалого проміжку часу та має на нього істотний вплив.

Звертаючись з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, репутацію підозрюваної, а також тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладені обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому слідчий звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вищевказаних ризиків та забезпечить виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків.

Враховуючи вищевикладені обставини, начальник СВ просить клопотання задовольнити та застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Житомира, громадянки України, українки, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , на утриманні має двох неповнолітніх дітей, раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави згідно вимог п. 1 п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Слідчий суддя, заслухавши в судовому засіданні підозрювану та її захисника, які щодо задоволення клопотання заперечували, просили застосування більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою проживання матері підозрюваної АДРЕСА_2 , оскільки там проживає її друга дитина, доводи прокурора та слідчого СВ, які підтримали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до частини 2 статті 176 КПК України тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Частиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного,

обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: - вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; - тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; - вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; - міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; - наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; - репутацію підозрюваного, обвинуваченого; - майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; - наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; - дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; - наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; - розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За умовами частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, стороною кримінального провадження не надано доказів обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (пункт 3 частини першої статті 194 КПК України), слідчий суддя застосовує більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні та покладає на підозрювану обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

За кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, за яким підозрюється ОСОБА_5 , передбачена максимальна міра покарання позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Пункт 3 частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі,

якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Таким чином, судом враховано особу підозрюваної, яка раніше не судима, має постійне місце проживання, має стійкі соціальні зв`язки, має на утриманні дітей, враховуючи її поведінку, відношення до вчиненого (викликала швидку допомогу, розкаюється, сприяє розслідуванню).

Також, суд приймає до уваги і надані захисником постанови Попільнянського районого суду та докази знаходження на розгляді протоколів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП (вчинення насильства в сімї).

Прокурором не надано доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 є недостатніми для запобігання ризику або ризикам, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню та відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

У п. 52 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ливада проти України" від 26 червня 2014 року Суд вказує, що аргументи "за" і "проти" звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному здійсненню провадження, не мають прийматися абстрактно (in abstracto), а повинні підтверджуватися фактичними доказами. Небезпека того, що обвинувачений буде переховуватися, не може оцінюватися виключно за ступенем тяжкості ймовірного покарання. Вона має оцінюватися з урахуванням низки інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або зробити її на стільки незначною, що вона не зможе обґрунтовувати досудове тримання під вартою. Така позиція є усталеною практикою ЄСПЛ (рішення у справі "Доронін проти України", "Осипенко проти України", "Харченко проти України").

Відповідно частини першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Відповідно до частини 6 даної статті строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Таким чином, враховуючи існування ризиків, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також сукупності обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, даних про особу підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання її матері ОСОБА_9 /протокол допиту свідка від 05.01.2024/ з покладенням обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Керуючись статтями 132, 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання заступника начальника відділення поліції начальника СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 05.01.2024, відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Житомира, громадянки України, українки, раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

Датою закінчення дії ухвали є 07 березня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити начальнику Відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1