Провадження № 1-кс/202/7405/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

13 вересня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0000059 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулася з погодженим із прокурором клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 08 вересня 2023 року під час проведення обшуку в кабінеті, в якому здійснює свою діяльність в.о. головного лікаря лікарні ветеринарної медицини ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «Samsung Galaxy AO2», s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 та мобільний телефон «Samsung Galaxy A50», s/n НОМЕР_4 , imei1: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 .

Дане клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000059 від 28.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

08.09.2023 року на підставі ухвали слідчого судді був проведений обшук у кабінеті, в якому здійснює свою діяльність в.о. головного лікаря лікарні ветеринарної медицини ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час обшуку окрім речей і документів, дозвіл на вилучення яких надано слідчим суддею, вилучено мобільний телефон, який перебував у користуванні ОСОБА_6 , «Samsung Galaxy AO2», s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 та мобільний телефон, який перебував у користуванні ОСОБА_7 , «Samsung Galaxy A50», s/n НОМЕР_4 , imei1: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 .

На вилучених мобільних телефонах міститься інформація щодо переписки ОСОБА_6 з ОСОБА_8 та ОСОБА_7 з приводу отримання грошових коштів за видачу міжнародних ветеринарних сертифікатів для подальшого вивозу за кордон тварин.

Постановою слідчого вищевказані телефони визнані речовим доказом.

Отже, з метою збереження речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження, слідчий просить накласти арешт на вищевказані мобільні телефони.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримала.

Представник володільця майна адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання слідчого заперечувала, посилаючись на те, що дозвіл на вилучення мобільних телефонів не надавався, вони були вилучені в іншому місці, ніж надавався дозвіл на проведення обшуку, слідчий вправі оглянути мобільні телефони та зробити копію інформації.

Представник володільця майна ОСОБА_9 у судове засідання не з?явився, про розгляд клопотання був повідомлений.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000059 від 28.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, в рамках якого на підставі ухвали слідчого судді 08.09.2023 року був проведений обшук кабінету за адресою: АДРЕСА_1 , де окрім документів та грошових коштів також вилучено мобільний телефон, який перебував у користуванні ОСОБА_6 , - «Samsung Galaxy AO2», s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 та мобільний телефон, який перебував у користуванні ОСОБА_7 , - «Samsung Galaxy A50», s/n НОМЕР_4 , imei1: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 .

Постановою слідчого від 09.09.2023 року вказані речі визнані речовим доказом.

Розглядаючи клопотання слідчого, слідчий суддя враховує, що за змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені 08 вересня 2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 мобільні телефони відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки можуть мати значення речових доказів, а саме містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, містити інші відомості, які мають значення для досудового розслідування.

У той же час існує загроза приховування, знищення, відчуження цих речових доказів, так як особи, у яких вилучені вищевказані телефони, можуть бути заінтересованими у результатах кримінального провадження, яке здійснюється за фактом вимагання та отримання неправомірної вигоди службовою особою.

Тому, на переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власників речей.

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту не буде мати негативних наслідків, потрібно з метою досягнення завдань кримінального провадження, арешт носить тимчасовий характер, може бути скасований відповідно до статті 174 КПК України, зокрема після проведення відповідних слідчих та процесуальних дій.

Підстав вважати, що мобільні телефони, які просить арештувати слідчий, були вилучені у приміщенні, дозвіл на проведення обшуку якого слідчим суддею не надавався, немає.

Отже, клопотання слідчого необхідно задовольнити та з метою забезпечення збереження речового доказу накласти арешт на мобільний телефон «Samsung Galaxy AO2», s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 та мобільний телефон «Samsung Galaxy A50», s/n НОМЕР_4 , imei1: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 , які були вилучені 08 вересня 2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на мобільнийтелефон «Samsung Galaxy AO2», s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 та мобільний телефон «Samsung Galaxy A50», s/n НОМЕР_4 , imei1: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 , які були вилучені 08 вересня 2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, або якщо арешт накладено необґрунтовано чи потреба в арешті майна відпала мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_10