Справа № 283/1823/16-к
Провадження №1-кс/283/39/2024
У Х В А Л А

31 січня 2024 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявниці ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 283/1823/16-к,

ВСТАНОВИВ:

23 січня 2024 року ОСОБА_5 звернулась до Малинського районного суду Житомирської області із заявою про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №283/1823/16-к.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 23.01.2024 року, головуючим суддею щодо розгляду заяви про відвід визначено ОСОБА_1 .

Заява про відвід мотивована тим, що 29.11.2016 ОСОБА_6 прибула із хворою матір`ю та ветеранами Всеукраїнського об`єднання ветеранів у Малинський суд за викликом на 14 годину. У судовому залі з`явився громадянин ОСОБА_4 без мантії і суддівського знака та почав розгляд кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_3 . При цьому суддя ОСОБА_4 привселюдно принизив обвинувачену, висловившись щодо стану її психічного здоров`я. На ці необґрунтовані і принизливі звинувачення судді ОСОБА_3 зауважила, що в матеріалах справи є довідка про її стан здоров`я. Демонстративно здійснюючи правосуддя у цивільному одязі, громадянин ОСОБА_4 , розглянув клопотання ОСОБА_3 про визнання сфальсифікованих доказів недопустимими та про об`єднання кримінальних проваджень: №0000165 за заявою ОСОБА_7 та №0000568 за заявою ОСОБА_3 . Однак, клопотання були відхилені. На зауваження обвинуваченої та ветеранів, що не чутно, які документи читає і досліджує ОСОБА_8 у матеріалах справи, останній образив 80-річного голову Малинського відділення Всеукраїнського об`єднання ветеранів ОСОБА_9 . Далі ОСОБА_4 порадив ветеранам і обвинуваченій ОСОБА_3 залишити відкрите судове засідання, але згодом сам вийшов у невідомому напрямку. Близько 16-30 години до судового залу зайшло 4 чоловік поліції з вимогою, щоб ветерани залишили зал судового засідання для дачі пояснень. Після цього, ОСОБА_4 продовжив здійснювати правосуддя без мантії і суддівського знака, заслухав екс-військового ОСОБА_10 , який вимагав покарати ОСОБА_3 . Далі, ОСОБА_4 переніс розгляд кримінальної справи, попередньо заслухавши прокурора із вимогою оголошення обвинувального вироку з громадськими роботами (прибирання вулиць) для ОСОБА_3 - попри її заперечення та наявність інвалідності.

Вищевикладені обставини викликають сумніви щодо неупередженості судді ОСОБА_4 і дають підстави заявниці вважати, що суддя ОСОБА_4 призначаючи справу до розгляду та відхиляючи клопотання обвинуваченої вже вирішив справу на користь екс-військового ОСОБА_11 та влади.

У судовому засіданні заявниця заяву про відвід судді ОСОБА_4 підтримала, просила задовольнити, з підстав зазначених у заяві. На запитання пояснила, що просить відвести суддю ОСОБА_4 від вирішення її клопотання про перегляд справи № 283/1823/16-к за нововиявленими обставинами.

Вислухавши доводи заявника, ознайомившись із змістом заяви та доданими до неї доказами, суд вирішує її, виходячи з наступного.

Згідно з ч.2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-76 КПК України, слідчому судді, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності обставин, що викликають сумнів у його неупередженості. За своїм змістом заява подана, зокрема, з цієї підстави.

Частиною 1 ст. 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Суб`єктивний критерій це оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі. Відповідно до практики ЄСПЛ особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави (факти) вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Як встановлено судом із ухвали Малинського районного суду від 29.01.2024 судом у складі головуючого судді ОСОБА_4 залишено заяву ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення. У рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Таким чином всі наведені обґрунтування щодо упередженості судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000165, суд вважає такими, що носять характер оціночного судження, а, отже, не свідчать про упередженість судді при розгляді заяви ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Доказів, які б свідчили про наявність фактів, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді, суду не надано. Суд зауважує, що незгода сторони кримінального провадження з процесуальним рішенням судді не свідчить про упередженість останнього та не є підставою для відводу. У разі незгоди з процесуальним рішенням судді сторона провадження, за наявності підстав, має право оскаржити таке рішення до суду апеляційної інстанції.

На підставі викладеного, заява задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №283/1823/16-к відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1