ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/3158/23
Провадження №1-кс/477/1198/23
УХВАЛА

про арешт майна

21 листопада 2023 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 , внесене у кримінальному провадженні №0000556 від 28 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 191, частиною другою статті 366 КК України про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

20 листопада 2023 року прокурор відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000556 від 28 жовтня 2023 року із клопотанням про накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів у якому просить накласти арешт на приміщення будівлі дошкільного закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А, яке на праві власності належить територіальній громаді міста Миколаєва в особі Миколаївської міської ради із встановленням заборони будь-яким товариствам, або підрядним (субпідрядним) організаціям, фізичним особам, тощо, виконувати у приміщеннях цієї будівлі будівельні роботи та будь-які роботи з будівництва, ремонту чи реконструкції за напрямками «Вікна», «Двері», двері металопластикові, «Дошки підвіконні», тощо.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що СУ ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування за фактом розтрати чужого майна, шляхом зловживання службовими особами своїм службовим становищем, вчинене в умовах воєнного стану, що має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 191 КК України та за фактом внесення службовими особами суб`єктів господарювання завідомо неправдивих відомостей щодо обсягів виконаних робіт під час реконструкції та капітального ремонту закладів освіти міста Миколаєва, що має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 366 КК України (кримінальне провадження №0000556).

Досудовим розслідуванням у цьому кримінальному провадження встановлено, що в процесі виконання договору підряду №22 від 29 жовтня 2021 року на виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі дошкільного навчального закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А до акту виконання робіт службовими особами департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради та ТОВ «Ді Кор-Буд» внесено обсяг робіт по встановленню вікон, дверей та підвіконних дошок у завищеному розмірі, що призвело до завищення обсягів наданих послуг на загальну суму 495694,06 грн з ПДВ.

20 листопада 2023 року постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Миколаївській області приміщення будівлі дошкільного закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000556 від 28 жовтня 2023 року, оскільки вказана будівля зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та відповідає критеріям речового доказу.

Для збереження речового доказу в незмінному стані, як за зовнішнім виглядом, так і в незмінному правовому стані, з метою уникнення пошкодження, псування, знищення чи перетворення видів робіт на об`єкті по договору підряду №22 від 29 жовтня 2021 року з реконструкції будівлі дошкільного навчального закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А, відповідно до пункту першого частини другої статті 170 КПК України прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на зазначене майно, оскільки невжиття заходів щодо збереження майна у незмінному стані, призведе до неможливості встановити істину у кримінальному провадженні.

Прокурор відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання був повідомлений належним чином. Подав до суду заяву у якій просив слухати клопотання у його відсутності

Слідчий суддя погоджується, що з метою забезпечення арешту майна, з врахуванням положень частини другої статті 172 КПК України, слід здійснити розгляд клопотання без повідомлення власника майна та осіб, у фактичному володінні яких перебуває це майно, оскільки існує ризик того, що дізнавшись про внесення та розгляд цього клопотання, здійснюватимуться перешкоди у накладені арешту на нього і майно може бути відчужене, змінене чи пошкоджене, що унеможливлять накладення арешту та досягнення його мети.

Згідно з частиною першою статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з положенням частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя враховує наступне.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до частини першої статті 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції.

Втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Відповідно до статті 16 КПК України - позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведених норм свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

В провадженні СВ СУ ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження №0000556 від 28 жовтня 2023 року за правовою кваліфікацією, передбаченою частиною четвертою статті 191, частиною другою статті 366 КК України за фактом розтрати чужого майна, шляхом зловживання службовими особами своїм службовим становищем, вчинене в умовах воєнного стану, та внесення службовими особами суб`єктів господарювання завідомо неправдивих відомостей щодо обсягів виконаних робіт під час реконструкції та капітального ремонту закладів освіти міста Миколаєва,.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР на підставі отриманого повідомлення від правоохоронних органів про виявлення злочинної схеми привласнення бюджетних коштів службовими особами департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради та ТОВ «Ді Кор-Буд», шляхом внесення недостовірних відомостей у звітні документи стосовно об`ємів виконаних робіт на підставі яких здійснюється оплата міським бюджетом.

Відомості про факти ймовірного вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з розтратою чужого майна, шляхом зловживання службовими особами своїм службовим становищем підтверджуються також і результатами проведеної Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради за період з 01 травня 2021 року по 30 червня 2023 року, в тому числі і по взаємовідносинах з ТОВ «Ді Кор-Буд», під час якої виявлено порушення норм законодавства, що встановлено і актом ревізії від 09 жовтня 2023 року та висновком на заперечення до неї від 08 листопада 2023 року.

Крім того відомості щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з привласненням чи розтратою бюджетних коштів підтверджується і листом завідувача дошкільного навчального закладу №111 «Буратіно», з якого вбачається, що до 2021 року у цьому закладі за рахунок інших інвесторів та благодійних організацій було здійснено заміну частину вікон, та відомості про заміну яких було внесено у звітні документи службовими особами департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради та ТОВ «Ді Кор-Буд», на підставі яких у подальшому міською радою здійснено оплату вартості виконаних робіт.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що службові особи департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради та ТОВ «Ді Кор-Буд» внесли недостовірні відомості у звітні документи стосовно об`ємів виконаних робіт в процесі виконання договору підряду №22 від 29 жовтня 2021 року на виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі дошкільного навчального закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А, що призвело до завищення обсягів наданих послуг на загальну суму 495 694, 06 грн.

Оскільки для з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення та встановлення осіб, причетних до його вчинення необхідно провести ряд слідчих дій із залученням спеціалістів, експертів, тощо, що потребує проведення огляду та фіксації наявних у цій будівлі спектру виконаних робіт, постановою слідчого від 20 листопада 2023 року приміщення будівлі дошкільного закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000556 від 28 жовтня 2023 року, так як вказана будівля зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та відповідає критеріям речового доказу.

З метою збереження речового доказу, прокурор звернувся з цим клопотанням, та таке клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої, четвертої статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно частиною першою статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В даному випадку, слідчий суддя вважає, що втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з метою задоволення суспільного інтересу, з дотриманням принципів пропорційності та справедливої рівноваги.

Підставою для накладення арешту на майно, є сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказами вчинення злочину та зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що в силу положень статті 98 КПК України наділяє це майно ознаками речового доказу.

Метою накладення арешту відповідно до пункту 1 частини другої статті 170 КПК України є забезпечення збереження речових доказів, арешт на які, відповідно до частини третьої статті 170 КПК України накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною одинадцятою статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зі змісту клопотання прокурора вбачається, що з метою збереження речового доказу у незмінному вигляді, щоб запобігти перетворенню до проведення огляду, експертизи, тощо необхідно накласти арешт на вказаний об`єкт нерухомого майна.

Прокурором доведено, що приміщення будівлі дошкільного закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А, яке на праві власності належить територіальній громаді міста Миколаєва в особі Миколаївської міської ради має значення речового доказу у кримінальному проваджені №0000556 та відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та на виконання вимог частини першої статті 173 КПК України, доведено і необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, як і наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 170 КПК України.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя враховує можливість використання вказаного у клопотанні нерухомого майна, як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, а тому клопотання слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 309, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

З метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0000556 від 28 жовтня 2023 року накласти арешт на приміщення будівлі дошкільного закладу №111 «Буратіно», що розташований за адресою місто Миколаїв, проспект Корабелів, 4-А, яке на праві власності належить територіальній громаді міста Миколаєва в особі Миколаївської міської ради із встановленням заборони будь-яким товариствам, або підрядним (субпідрядним) організаціям, фізичним особам, тощо, виконувати у приміщеннях цієї будівлі будівельні роботи та будь-які роботи з будівництва, ремонту чи реконструкції за напрямками «Вікна», «Двері», двері металопластикові, «Дошки підвіконні», тощо.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного дня з дня її постановлення надіслати третій особі Миколаївській міській раді.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_4