Справа № 694/3018/23 провадження №1-кс/694/1020/23
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

21.12.2023 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Катеринопільського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001334 від 14.10.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тлумач, Тлумацький район Івано-Франківська область, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, не працюючого, не одруженого, має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України, -

з участю підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_8

в с т а н о в и в:

21.12.2023 року старший слідчий СВ Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання вказує, що у провадженні СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001334 від 14.10.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 у невстановлені слідством день, час, місці та спосіб, придбав три таблетки білого кольору, які згідно висновку експертизи речовин, матеріалів та виробів №СЕ-19/124-23/12130-НЗПРАП від 03.11.2023 містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон. Загальна маса наркотичного засобу метадону становить 0.072 г. та зберігав при собі з метою збуту до 13.10.2023 коли о 10 годині 50 хвилин, знаходячись біля магазину «Візит» по вул. Соборна в смт. Катеринопіль, Звенигородського району, Черкаської області, незаконно збув, продавши за ціною 300 гривень, особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_9 , залученому оперативними працівниками Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області до проведення оперативно-розшукового заходу контроль за вчиненням злочину (оперативна закупка) в рамках оперативно-розшукової справи №108, вказаний наркотичний засіб.

Він же, повторно, у невстановлені слідством день, час, місці та спосіб, придбав вісімнадцять таблеток білого кольору, які містять у своєму складі метадон, які зберігав при собі з метою збуту до 21.12.2023, коли близько 09 години 05 хвилин, перебуваючи по АДРЕСА_2 ,

незаконно збув, продавши вказані таблетки за ціною 1800 гривень, особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_9 , залученому оперативними працівниками Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області до проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину (оперативна закупка) в рамках кримінального провадження.

Таким чином, ОСОБА_6 , вчинив кримінальні правопорушення передбачені ч. 1 ч. 2 ст. 307 КК України незаконний збут наркотичного засобу, вчинений повторно.

21.12.2023 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КК України, 21.12.2023 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України.

В матеріалах кримінального провадження міститься достатньо фактичних даних для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, які містяться у протоколах слідчих дій та інших документах.

У клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які обґрунтовані тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч. 2 ст. 307 КК України, за одне з яких передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, а тому є підстави вважати, що під острахом кримінальної відповідальності усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинені кримінальні правопорушення, з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також наданий час у кримінальному провадженні ще не допитані усі свідки та враховуючи результати проведених слідчих (розшукових) дій встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 особисто знайомий із особою, яка здійснювала закупку наркотичного засобу, що дає підстави вважати, що останній перебуваючи на волі, може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування свідків здійснення на них психологічного тиску, або погроз їм застосування фізичною розправою з метою зміни показів на його користь тощо. Також є достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 не має міцних соціальних зв`язків, є особою яка раніше неодноразово вчиняла крадіжки, не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, основним джерелом його доходів є продовження злочинної діяльності, що вказує на його підвищену суспільну небезпеку, та дає підстави вважати що перебуваючи на волі підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане із незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів чи інший злочин.

Беручи до уваги вище викладене, з урахуванням тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, репутації та характеристики підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 та захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання підозрюваного або ж за місцем проживання його батька у дніпропетровській області.

Заслухавшиучасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме: - дані протоколу огляду покупця та вручення йому грошових коштів від 13.10.2023;- дані протоколу добровільної видачі від 13.10.2023;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 15.10.2023; - дані протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 15.10.2023;- дані висновку експерта №СЕ-19/124-23/12130-НЗПРАП від 03.11.2023 року; - дані протоколу огляду та помітки грошових коштів від 21.12.2023;- дані протоколу огляду покупця та вручення йому грошових коштів від 21.12.2023;- дані добровільної видачі наркотичного засобу від 21.12.2023;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 21.12.2023;- дані протоколу затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 21.12.2023;- дані протоколу проведення освідування особи від 21.12.2023;- інші матеріали кримінального провадження.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ст. 5 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, зокрема характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочини за ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 ) у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_6 можливості переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Вказані обставини у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду -

усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання свідок, який здійснював оперативну закупівлю у цьому кримінальному провадженні знайомий з ОСОБА_6 . Останній, на переконання слідчої судді, в силу знайомства з ним має можливість спілкуватись, а так само впливати на нього через інших осіб.

Слідча суддя враховує й те, що для здійснення тиску не обов`язково осіб знати особисто. Для цього достатньо, наприклад, того, що особі, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, після ознайомлення з матеріалами справи стануть відомі анкетні дані свідків, і з метою уникнення покарання, можуть вчинятися дії, покликані на примушення свідків до зміни показань або до відмови від їх надання, підбурювання їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання показань, які суперечитимуть зібраним у справі.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинив правопорушення, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваного, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, щодо існування цього ризику.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення слідча суддя виходить з встановлених вище ризиків впливу ОСОБА_6 на свідків, що може бути вчинений шляхом перешкоджання з`явленню свідка до суду, органів досудового розслідування, примушування їх до відмови від давання показань, а також до давання завідомо неправдивих показань шляхом погрози або підкуп свідка з тією самою метою, а також погроза вчинити зазначені дії з помсти за раніше дані показання, описаний вище вплив містить ознаки самостійного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 386 КК України.

Також, слідчий суддя зауважує, що відповідно до вимоги УІАП ГУНП в Черкаській області від 16.11.2023 вбачається, що 17.08.2023 та 13.11.2023 Звенигородською окружною прокуратурою направлено матеріали кримінальних проваджень до суду з обвинувальними актами відносно ОСОБА_6 за підозрою у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185; ч.1 ст.125 КК України. Наявність інших кримінальних проваджень, що перебувають на розгляді в суді свідчить, що підозрюваний схильний до вчинення кримінальних правопорушень, що в свою чергу свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим, слідча суддя враховує, що ОСОБА_6 є наркозалежною особою і перебуває на замісній терапії, вказане свідчить про наявність потенційного ризику вчинення інших правопорушень пов`язаних з обігом наркотичних засобів.

Відтак вказаний ризик слідча суддя також вважає доведеним.

Вказане свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п. п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Також, слідчим суддею враховано, що підозрюваний не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, є наркозалежною особою та перебуває на замісній терапії, що підтверджено самим підозрюваним у судовому засіданні, та вчинив тяжкі кримінальні правопорушення.

У відповідності до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 є тяжкість злочинів, які інкримінуються обвинуваченому та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є характер вчинення і підвищена суспільна небезпечність інкримінованих обвинуваченому злочинів, та суспільний резонанс, і саме наведені вище обставини у їх сукупності та інформація і характеристики обвинуваченого, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, в змозі забезпечити уникненню ризиків передбаченихст.177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду, впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Доводи захисника та підозрюваної про можливість застосування до нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного слідчий суддя відхиляє, оскільки останнім не надано доказів щодо користування вказаним житловим будинком на достатній правовій підставі, так само як і за місцем проживання його батька у Дніпропетровській області, оскільки адреси такого житла не зазначено так само як і не надано підтвердження згоди його власника. Слідча суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, як і ще менш обтяжливі запобіжні заходи, не зможуть запобігти вказаним ризикам та дисциплінувати належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того підозрюваний, перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом не буде спроможний забезпечити свої життєві потреби, оскільки дані про наявність осіб з якими він проживає і які змогли б забезпечити його принаймні продуктами харчування слідчому судді не надано.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно уразі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваної, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 1 ч. 5 ст.182 КПК України у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зумовити його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до ч. 7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або

четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст.183 та ч. 5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з місця проживання без їх дозволу; повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Катеринопільського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001334 від 14.10.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тлумач, Тлумацький район Івано-Франківська область, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, не працюючого, не одруженого, має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 16.02.2024 року, включно.

Строк тримання під вартою рахувати з 21.12.2023 р. з моменту затримання в порядку ст. 208 КПК України.

Визначити розмір застави, у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 80 520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) гривень 00 коп. (30х2684 грн.= 80 520), у разі внесення якої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти.

Підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з місця проживання без їх дозволу;

- повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 18.02.2024 року.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити слідчому, начальнику установи, де підозрюваний утримується під

вартою для виконання, а також прокурору, підозрюваному, адвокату для відому.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 26.12.2023 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1