Справа №635/2644/17
Провадження №1-кп/639/82/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2024 року м. Харків

Колегія суддів Жовтневого районного суду м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю: секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілих - адвоката ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

захисника адвоката ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові судове провадження за обвинувальними актами у кримінальному провадженні, зареєстрованому 09.01.2017 року в ЄРДР під № 0000017, укримінальному провадженні, зареєстрованому 29.02.2016 року в ЄРДР під № 0000764, укримінальному провадженні, зареєстрованому 21.02.2018 року в ЄРДР під №0000127, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. ч. 1, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває об`єднане судове провадження за обвинувальними актами за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. ч. 1, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході розгляду справи потерпілі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 звернулися до суду із заяви про збільшення та уточнення позовних вимог, заявлених раніше на стадії досудового розслідування.

Так, ОСОБА_12 просить стягнути зі ОСОБА_8 в якості відшкодування моральної шкоди 370000 грн., а також витрати на правову допомогу адвоката.

ОСОБА_13 просить стягнути зі ОСОБА_8 в якості відшкодування моральної шкоди 2000000 грн., в якості відшкодування матеріальної шкоди 100000 грн., а також витрати на правову допомогу адвоката.

ОСОБА_11 просить стягнути зі ОСОБА_8 в якості відшкодування моральної шкоди 370000 грн., а також витрати на правову допомогу адвоката.

Також кожна із заяв містить вимоги про накладення арешту на всі грошові кошти ОСОБА_8 , встановити заборону розпоряджатися, перераховувати і вчиняти будь-які операції та інші подібні дії з грошовими коштами у сумі 1071170,45 грн., що належать ОСОБА_8 та знаходяться на рахунку приватного виконавця виконавчого округу Харківської області ОСОБА_14 .

Крім того, представниками потерпілих адвокатами ОСОБА_15 , ОСОБА_6 подане клопотання про накладення арешту на майно обвинуваченого, а саме встановити заборону розпоряджатися, перераховувати і вчиняти будь-які операції та інші подібні дії з грошовими коштами у сумі 1071170,45 грн., що належать ОСОБА_8 та знаходяться на рахунку приватного виконавця виконавчого округу Харківської області ОСОБА_14 .

У окремо поданому клопотанні адвокат ОСОБА_6 також просить накласти арешт на рухоме майно (грошові кошти) обвинуваченого ОСОБА_8 , а саме арештувати його банківські рахунки в АТ «ПУМБ» та АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (із зазначенням номерів рахунків) та встановити заборону ОСОБА_8 вчиняти будь-які операції та інші подібні дії з грошовими коштами у сумі 1071170,45 грн., що будуть йому перераховані.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 підтримав клопотання про арешт майна обвинуваченого та просив їх задовольнити. При цьому посилався, в тому числі, на заяви обвинуваченого ОСОБА_8 та його представника ОСОБА_16 , адресовані приватному виконавцю ОСОБА_14 щодо перерахування на банківські рахунки ОСОБА_8 різниці між ціною продажу майна, що належало обвинуваченому, та сумою його боргу за виконавчим провадженням № 60656582 по цивільній справі. Також пояснив, що є представником стягувача у даному виконавчому провадженні, а тому є особою, яка має доступ до матеріалів виконавчого провадження та може отримувати копії процесуальних документів з нього. Також просив прийняти до розгляду заяви потерпілих про уточнення позовних вимог та розглядати їх в межах кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_5 при вирішенні зазначених клопотань покладався на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_7 проти приєднання до матеріалів справи уточнень до позовних вимог заперечували, при цьому захисник вважав наявними порушення вимог ЦПК України стосовно стадії уточнення позову. Крім того, сторона захисту заперечувала і проти задоволення вимог про арешт майна (грошових коштів) обвинуваченого, посилаючись на їх необґрунтованість та ненадання належних та допустимих доказів

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання та судової справи, судова колегія приходить до такого.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 171 КПК України З клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

З наявних у провадженні суду матеріалів вбачається, що в ході примусового виконання зведеного виконавчого провадження 04.08.2023 на електронному аукціоні (торгах), проведеному ДП «СЕТАМ», реалізовано п`ятикімнатну квартиру загальною площею 221,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_8 , за ціною 4167400 грн., з яких за вирахуванням винагороди організатора торгів 3959030 грн. надійшли на депозитний рахунок приватного виконавця для зарахування стягнутих коштів виконавчого провадження.

Після розподілу грошової суми, отриманої від реалізації арештованого майна боржника, здійсненого у відповідності до вимог ст.. 45 Закону України «Про виконавче провадження», на депозитному рахунку приватного виконавця для зарахування стягнутих коштів виконавчого провадження є 1071170, 45 грн., які залишилися після задоволення всіх вимог за виконавчими документами, та підлягають перерахуванню боржнику ОСОБА_8 .

Зазначене свідчить про можливість зарахування зазначених грошових коштів на рахунок ОСОБА_8 або виплату їх йому в майбутньому, без визначення часового періоду такого зарахування або виплати.

Відтак, станом на час подання та розгляду клопотання грошові кошти не є власністю ОСОБА_8 , що унеможливлює накладення на них арешту, фактично клопотання подано передчасно.

Доказів іншого стороною потерпілих суду не надано.

Разом із тим, у випадку такого зарахування або виплати ОСОБА_8 зазначених грошових коштів цивільні позивачі та їх представники матимуть право повторно звернутися до суду з відповідним клопотанням з посиланням на докази, що підтверджують фактичну виплату ОСОБА_8 зазначених коштів.

Відтак, клопотання сторони потерпілих про накладення арешту на грошові кошти судова колегія вважає передчасними.

Разом із тим, судова колегія вважає доцільним прийняти заяви потерпілих про уточнення та збільшення позовних вимог до розгляду в межах кримінального провадження. При цьому суд зазначає, що посилання захисту на стадійне обмеження можливості подати такі заяви підготовчим судовим засіданням не ґрунтуються на вимогах КПК України, оскільки первісні редакції цивільних позовів подані потерпілими відповідно до вимог ст. 128 КПК України до початку судового розгляду. Нові ж редакції позовних вимог не містять даних про зміну предмету або підстав позовів, а лише збільшена ціна позову. На думку судової колегії, враховуючи тривалість кримінального провадження, прийняття уточнених цивільних позовів не може розцінюватися як порушення законодавства та прав цивільного відповідача (обвинуваченого), оскільки положення ст. 49 ЦПК України про можливість збільшення позовних вимог у випадку розгляду цивільної справи в порядку спрощеного провадження не охоплюють можливість розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні, і саме положення КПК України є первісними правилами при розгляді такого позову, а уточнення позову в частині збільшення його ціни КПК України не заборонено.

Керуючись вимогами ст. ст. 170, 173, 350, 372, 392 КПК України, судова колегія, -

УХВАЛИЛА:

Прийняти заяви потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_12 про збільшення та уточнення позовних вимог до провадження суду в межах розгляду кримінального провадження.

У задоволенні клопотання представників потерпілих адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_15 про накладення арешту на грошові кошти в розмірі 1071170 гривень 45 копійок, що знаходяться на рахунку приватного виконавця виконавчого округу Харківської області ОСОБА_17 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в частині накладення арешту апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова протягом 7 днів після її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3