ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/2868/23
Провадження №1-кс/477/63/24
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

10 січня 2024 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000649, про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, такого, що народився в м. Миколаєві та фактично проживає в АДРЕСА_1 , з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України

за участі: прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

10 січня 2024 року старший слідчий СВ ВП №4 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 (далі слідчий) за погодженням з прокурором Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням про продовження на 60 днів дії раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000649 за частиною першою статті 115 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що СВ ВП №4 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області за фактом смерті ОСОБА_8 , внесено відомості до ЄРДР за №0000649 та розпочато досудове розслідування за частиною першою статті 115 КК України.

У цьому кримінальному провадженні 18 жовтня 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, яка цього ж дня з дотриманням положень статті 278 КПК України йому вручена.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 19 жовтня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який діє з 19 жовтня 2023 року до 16 грудня 2023 року включно.

Строк дії ухвали слідчого судді про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою спливає 10 січня 2024 року.

У свою чергу, як вказує слідчий у поданому клопотанні, 10 січня 2024 року підозрюваному та захиснику повідомлено про завершення досудового розслідування та для виконання вимог, передбачених статтями 283, 290 КПК України необхідний значний час, що виходить за межі строку дії раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Оскільки встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу ризики, передбачені статтею 177 КПК України, не зменшились, а обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, за змістом клопотання, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, перелік яких наведений у клопотанні, слідча ОСОБА_3 просить продовжити строк дії запобіжного заходу ОСОБА_7 у виді тримання під вартою на 60 днів.

Наявність указаних ризиків слідчим обґрунтовується тим, що існує ризик переховування ОСОБА_7 від органів досудового розслідування та/або суду; ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти зазначеним вище ризикам.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 підтримав клопотання слідчого про продовження підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив його задовольнити, указував про те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив змінити запобіжний захід на більш м`який, зокрема і домашній арешт.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити, посилаючись на його необґрунтованість та недоведеність ризиків. Вказував, що запобігти зазначеним слідчим у клопотанні ризикам можливо шляхом покладення на нього обов`язків, передбачений статтею 194 КПК України.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, дослідивши докази по заявленому клопотанню, слідчий суддя встановив наступне.

СВ ВП №4 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 жовтня 2023 року, що підтверджується витягом з ЄРДР №0000649 від 06 грудня 2023 року.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 19 жовтня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який діє з 19 жовтня 2023 року до 16 грудня 2023 року включно.

Зі змісту ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 19 жовтня 2023 року вбачається, що обираючи запобіжний захід, слідчим суддею було досліджено надані стороною обвинувачення докази, які свідчили про наявність як і обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчинення інкримінованого йому діяння, так і наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Постановою керівника Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_9 від 11 грудня 2023 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000649 від 17 жовтня 2023 року продовжений до 18 січня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 12 грудня 2023 року підозрюваному продовжено строк дії запобіжного заходу до 10 січня 2024 року.

За приписами частини четвертої статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу.

Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у статті 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів): наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя, враховуючи статті 8, 9 КПК України, керується позиціями Європейського суду з прав людини.

З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28 жовтня 1994 року, пункт 55).

ОСОБА_7 за зібраних досудовим розслідуванням доказів та встановлених обставин підозрюється в тому, що він 16 жовтня 2023 близько о 19:00 годин, перебував за місцем проживання ОСОБА_8 у кімнаті АДРЕСА_2 , де спільно вживали алкогольні напої.

Під час вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 на підґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник словесний конфлікт, в результаті якого у ОСОБА_7 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, виник злочинний умисел, направлений на позбавлення життя ОСОБА_8 , шляхом нанесення останньому тілесних ушкоджень.

Реалізуючи злочинний умисел на позбавлення життя ОСОБА_8 , усвідомлячи небезпечність своїх намірів та бажаючи їх настання, ОСОБА_7 взяв правою рукою дерев`яний брус, який перебував у кімнаті, та, утримуючи його, діючи умисно, наніс ним невстановлену кількість ударів в область голови ОСОБА_8 , спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді набряку та набухання речовини головного мозку, забою та внутрішньо-черепного крововиливу, перелому кісток склепіння та основи черепа, закритої черепно-мозкової травми, від яких настала смерть останнього.

Завершивши виконання злочинного наміру, направленого на позбавлення життя ОСОБА_8 та впевнившись у смерті останнього, ОСОБА_7 залишив місце вчинення кримінального правопорушення..

Зі змісту поданого клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України.

Долучені до клопотання слідчим докази, зібрані у ході досудового розслідування, зокрема: протокол огляду місця події від 17 жовтня 2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_10 , підозрюваного ОСОБА_7 ; протокол проведення слідчого експерименту, висновок експерта №133-МК від 24 листопада 2023 року у сукупності свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованого йому злочину.

Досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовження строку дії запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Щодо ризиків кримінального провадження то слідчий у поданому клопотанні зазначає про ризик переховування та ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, згідно з частиною 2 даної статті, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту ухвали слідчого судді від 19 жовтня 2023 року про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу вбачається, що оцінюючи наведені органом досудового розслідування ризики, слідчим суддею підтверджено наявність ризику, передбаченого пунктом 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, які на даний час не зменшилися.

Досліджуючи особу (соціальні зв`язки) ОСОБА_7 слідчим суддею встановлено, що підозрюваний не одружений, офіційно не працює, немає джерел доходу, а тому в разі не продовження відносно нього запобіжного заходу, останній може переховуватися від органів досудового розслідування.

Іншим ризиком, передбаченим статтею 177 КПК України є можливість підозрюваного ОСОБА_7 впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_7 та свідки мешкають в одному населеному пункті, тому підозрюваний матиме реальну змогу спонукати їх до зміни свідчень.

Наведені обставини свідчать, що заявлені ризики та суспільна небезпека особи підозрюваного не зменшились і виправдовують продовження його тримання під вартою. Не надання належних об`єктивних і допустимих доказів зменшення або відсутності ризиків передбачених відповідними пунктами статті 177 КПК України є підставою для продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В цілому, клопотання прокурора відповідає вимогам статті 199 КПК України, так як містить виклад обставин, які свідчать про існування ризиків, які були підставою для обрання запобіжного заходу та в подальшому для його продовження. На момент розгляду клопотання, заявлені ризики при обранні запобіжного заходу не зменшились і не з`явилися нові.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає підтвердженою наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих.

Мета і обставини, що були підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є й надалі актуальними.

Слідчим суддею також враховується, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо сторона обвинувачення доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина перша статті 184 КПК України).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини першої статті 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що менш суворі запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, зокрема: домашній арешт, в тому числі цілодобовий, надання підозрюваного на поруки особам, що заслуговують на довіру, а також особисте зобов`язання, з огляду на сукупність встановлених вище обставин, на даному етапі досудового розслідування не зможуть запобігти встановленим ризикам, однак зможуть завадити виконанню завдань кримінального провадження, оскільки пов`язані з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, тощо.

З урахуванням вищевикладеного та обставин провадження, особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя не вбачає підстав для обрання ОСОБА_7 іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання з приводу строку дії ухвали про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого щодо необхідності продовження такого строку на 60 днів, з огляду на таке.

В судовому засіданні встановлено, що 10 січня 2024 року підозрюваному та його захиснику повідомлено про завершення досудового розслідування.

Відповідно до частини першої статті 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Згідно з частиною першою статті 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Абзацом 1 частини третьої статті 219 КПК України передбачено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня повідомлення підозрюваному, його захиснику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Як встановлено слідчим суддею, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування, що може потребувати значного часового проміжку для ознайомлення підозрюваного та його захисника з матеріалами кримінального провадження.

Вказані обставини з урахуванням продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1-2 частини першої статті 177 КПК України надають слідчому судді підстави для продовження строку дії запобіжного заходу ОСОБА_7 на 60 днів, оскільки, такий строк має бути достатнім для вчинення усіх необхідних дій та прийняття одного з процесуальних рішень, передбачених статтею 290 КПК України.

За змістом частини першої статті 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Виходячи з положень частини першої статті 197 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, припиняє свою дію після закінчення 60 денного строку.

У свою чергу частина четверта статті 132 КПК України визначає, що ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями статті 203 КПК України визначено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завершення чи закінчення досудового розслідування в інших формах, крім закриття кримінального провадження, не є підставою для припинення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу.

Указане підтверджується і тим, що відкриття матеріалів іншій стороні, порядок якого визначений статтею 290 КПК України, регламентовано параграфом 3 глави 24 КПК України, яким визначено одну з форм закінчення досудового розслідування звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

За змістом статті 290 КПК України вбачається, що повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування здійснюється слідчим чи прокурором виключно у разі складання обвинувального акта та/або клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, що є передумовою для подальшого направлення обвинувального акту до суду для його розгляду по суті.

Частина шоста статті 299 КПК України передбачає, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Враховуючи наведені положення у системному взаємозв`язку між собою, вбачається і те, що строк дії запобіжного заходу за настання обставин визначених статтею 290 КПК України може бути продовжений слідчим суддею до проведення підготовчого судового засідання.

З огляду на вказане слідчий суддя вважає належними доводи слідчого в частині необхідності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 на 60 днів з урахуванням вищезазначених обставин.

Згідно частини четвертої статті 183 КПК України розмір застави при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 не визначається.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193-194, 196-197, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який діє з 10 січня 2024 року до 09 березня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню ВП №4 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській областіпісля її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_11

Повний текст ухвали оголошено

12 січня 2024 року о 10 годині 30 хвилин.