Справа № 944/3550/23
Провадження №1-кс/944/935/23
УХВАЛА

28.09.2023 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000622 від 30.05.2023, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

в с т а н о в и в :

В провадження слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000622 від 30.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області від 31.05.2023 у справі №944/3550/23 (провадження №1-кс/944/524/23) на мотоцикл моделі «Soul Lux ZSS50F» рама № НОМЕР_1 , без номерних знаків, власником якого згідно виписки є ОСОБА_3 , житель АДРЕСА_1 , у виді заборони відчуження, користування та розпорядження зазначеним майном.

ОСОБА_2 в клопотанні зазначає, що мотоцикл моделі «Soul Lux ZSS50F» рама № НОМЕР_1 належав її брату ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який внаслідок отриманих тілесних ушкодженнях в результаті ДТП, яке мало місце ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер. Додає, що за останній період часу мав би бути оглянутий експертами та повинні були б провести усі слідчі дії, тому на даний час відпала потреба в арешті майна.

Дослідивши вказане клопотання та матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, ст.174 КПК України чітко визначає суб`єктний склад осіб, які мають право звертатися з клопотанням, зокрема це: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Оскільки КПК України не містить положень щодо представника власника майна та яким чином підтверджуються його повноваження, то слід враховувати норми ст.131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді, оскільки вони є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя та відповідають гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу.

Також, для випадків неврегульованості певних питань у ч.6 ст.9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК).

За змістом п.3 ч.1 ст.7 КПК, який розкритий у ч.1 ст.10 КПК, не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником власника майна, на яке накладено арешт, може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника власника майна у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника власника майна у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

Тому порядок і форма підтвердження повноважень представника власника майна, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для інших учасників кримінального провадження (ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст.63, ч. 2 ст. 64-1, ч. 5 ст. 64-2 КПК).

За змістом вищевказаних норм кримінального процесуального закону, представником вказаних учасників кримінального провадження може бути: захисник, тобто адвокат в розумінні ст.45 КПК України; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи (ч. 2 ст. 58, абз. 4 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК).

Отже, представником власника майна, який звертається із клопотанням про скасування арешту майна, аналогічно вказаним вище приписам, є особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом), керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, а також працівник юридичної особи.

При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в тому числі під час підписання та подання клопотання в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.

За правилами п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст. 63, п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК України повноваження на участь у провадженні представників можуть підтверджуватися: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги; копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

Згідно ухвали слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області від 31.05.2023 у справі №944/3550/23 (провадження №1-кс/944/524/23) вбачається що згідно згідно виписки власником мотоцикла моделі «Soul Lux ZSS50F» рама № НОМЕР_1 є гр. ОСОБА_3 , житель АДРЕСА_1 .

До матеріалів клопотання не додано, жодних документів згідно яких ОСОБА_3 передав у володіння мотоцикл моделі «Soul Lux ZSS50F» рама № НОМЕР_1 , без номерних знаків, ОСОБА_2 чи уповноважує його представляти інтереси в суді.

За таких обставин, клопотання слід повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000622 від 30.05.2023, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1