30.11.2023
Справа № 642/1883/22
Провадження № 1-кс/642/25/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2023 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді- ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001154, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.4 ст. 185 КК України ,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.4 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з посиланням на той факт, що на даний час наявні ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора заперечували, просили обрати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки потерпілі та фактично всі свідки сторони обвинувачення були допитані судом і останній вже не може впливати на їх покази, що він має неповнолітнього сина, якого перебуваючи під вартою, не може утримувати належним чином, що ризики, наведені прокурором , не біли ним доведені.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Під час судового провадження вирішення судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК (частина 3 статті 315, частина 2 статті 331 КК).

Суд зобовязаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Суд зобовязаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що (1) обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, (2) обставини, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою (частини 3-5 статті 199 КПК).

В ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш мяких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується (частина 1 статті 196 КПК).

Ухвалою суду від 06.06.2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 було продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 04.08.2023 року.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кількох епізодів злочину, один з яких відноситься до категорії тяжкого злочину .

Частина 2 ст. 177 КПК України передбачає, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) Суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, у цьому кримінальному провадженні щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

Суд погоджується з ризиком, зазначеними прокурором у поданому клопотанні, про наявність ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду.

Ризик переховування від правосуддя Суд оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) обвинуваченого ОСОБА_5 (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування).

Існування ризику переховування від суду обумовлюється, зокрема, тяжкістю можливого покарання, передбаченого санкцією частини 4 статті 185 КК, а саме: від п`яти до восьми років позбавлення волі.

Суд зазначає, що ОСОБА_5 в рамках іншого судового розслідування вже переховувався від суду, постійно змінював місце перебування, на даний час не має постійного місця реєстрації.

Наведені вище обставини в сукупності дають підстави суду дійти висновку щодо наявності ризику ймовірного переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду.

З цих підстав відхиляються доводи обвинуваченого ОСОБА_5 щодо відсутності ризику втечі, ненадання стороною обвинувачення доказів на його обґрунтування.

Ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, на який посилається прокурор як на підставу застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає не підтвердженим, оскільки на даний час всі потерпілі та свідки вже були допитані судом та діли покази по відомим їм обставинам.

Ризик вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення підтверджується тим, що останній раніше неодноразово судимий.

Викладені вище обставини свідчать, що заявлені раніше ризики хоча і зменшились, однак частина з них продовжують існувати, а тому суд приходить до висновку щодо відсутності обставин, які б свідчили про можливість змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід на менш суворий.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК (частина 1 статті 184 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

З огляду на викладене суд вважає, що на даному етапі кримінального провадження лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою: буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 та зможе запобігти ризикам, які передбачені статтею 177 КПК, та які були встановлені судом.

Суд уважно ставиться до того, що з плином часу продовжуване тримання заявника під вартою потребує більшого обґрунтування і що сторона обвинувачення повинна надавати додаткові підстави щодо цього питання.

Проте також звертає увагу, що в цій справі продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 не є для нього безальтернативним запобіжним заходом, адже передбачає в якості альтернативи можливість внесення ним застави.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 193, 194, 196, 331,369,376, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні- прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити .

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ « Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, а саме до 22.01.2024 року.

Встановити суму застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 53680 гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області, протягом дії ухвали.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися такою особою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити, поклавши на нього обов`язки прибувати за викликом до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися з м. Харкова без дозволу суду.

Строк дії ухвали суду- до 22.01.2024 р.

Відкласти судовий розгляд на 22 грудня 2023 року на 11.00 годину.

Копію ухвали направити до ДУ « Харківський слідчий ізолятор»

Ухвала може бути оскаржена стороною захисту безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя - ОСОБА_1