Номер провадження: 11-сс/813/1845/23
Справа № 946/8505/23 1-кс/946/2565/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13.12.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції між Одеським апеляційним судом, Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області та ДУ «Ізмаїльський слідчий ізолятор» клопотання підозрюваного ОСОБА_8 про залучення перекладача при розгляді матеріалів за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 31.10.2023 року щодо ОСОБА_8 ,

встановив:

На розгляді Одеського апеляційного суду перебувають матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 31.10.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні №0001397 від 30.10.2023 року щодо ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_8 заявив клопотання про залучення йому перекладача з української на російську мову, яке мотивоване тим, що він не розуміє українську мову.

Заслухавши суддю-доповідача; пояснення підозрюваного та його захисника, які просили задовольнити клопотання; думку прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання; обговоривши доводи клопотання; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Частиною 1 статті 68 КПК України (далі КПК) визначено, що у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

При цьому, кримінальним процесуальним законом не регламентовано самого порядку залучення перекладача, зокрема не встановлено й безумовного обов`язку суду, самостійно залучати перекладача.

Відповідно до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що питання про дотримання вимог ст.29 КПК щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Така позиція колегії суддів узгоджується з висновком Верховного суду в постанові від 20.08.2019 року (справа №672/1599/17).

У постанові Верховного Суду від 19 лютого 2019 року (справа №236/1798/16-к), суд зазначив, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.

З матеріалів судового провадження, зокрема журналу судового засідання в суді першої інстанції від 31.10.2023 року, підозрюваний ОСОБА_8 заявив суду, що в послугах перекладача не потребує.

З оскарженої ухвали вбачається, що підозрюваний ОСОБА_8 має громадянство України, народився та проживає на її території, має середньо-спеціальну освіту, здобуту в Україні.

Судове провадження в суді першої інстанції проведено за відсутністю перекладача, при цьому підозрюваний ОСОБА_8 надавав пояснення щодо клопотання слідчого про обрання йому запобіжного заходу, та не висловлювався стосовно того, що він не розуміє української мови, якою здійснюється судочинство.

Захисник ОСОБА_7 та прокурор ОСОБА_6 підтвердили апеляційному суду, що підозрюваний ОСОБА_8 не заявляв слідчому судді клопотання про залучення йому перекладача.

Апеляційний суд, вирішуючи клопотання підозрюваного враховує, що право на безоплатний переклад у разі, якщо підозрюваний/обвинувачений не розуміє мови, яка використовується в суді, є одним спеціальних елементів права на справедливий суд, яке гарантовано ст. 6 Конвенції.

Практика ЄСПЛ щодо тлумачення п.«е» ст. 6 Конвенції акцентує увагу на тому, що безоплатний переклад має надаватись такою мірою, яка забезпечуватиме справедливий суд («Кускані проти Сполученого Королівства» (Cuscani v. the United Kingdom), п. 38-40). Суддя зобов`язаний виявити належну старанність, установлюючи, що відсутність перекладача не перешкоджає повноцінній участі заявника у важливих для нього питаннях («Кускані») (1, c. 164).

Крім того, з матеріалів судового провадження вбачається, що відносно ОСОБА_8 на розгляді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області перебувало інше кримінальне провадження №0000511 за ч.2 ст.121, ч.1 ст.146 КК України, але ухвалою суду від 22.09.2023 року обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні повернений прокурору для усунення недоліків, а обвинуваченому ОСОБА_8 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт (справа №946/7168/23, провадження №1-кп/946/582/23). При цьому, з ухвали вбачається, що в зазначеному кримінальному провадженні обвинувачений ОСОБА_8 не користувався послугами перекладача (а.с.31-32).

Враховуючи вказані обставини, відомості про особу підозрюваного та його поведінку при розгляді клопотання слідчим суддею, колегія суддів вважає, що підозрюваний ОСОБА_8 в достатній мірі розуміє українську мову, а його клопотання про надання йому перекладача є необґрунтованим та не свідчить про наявність жодних підстав вважати, що у підозрюваного виникають труднощі в розумінні мови судочинства.

З урахуванням наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що відсутні підстави вважати підозрюваного таким, що не розуміє та не достатньо володіє державною мовою, а його позиція в цій частині є недобросовісною.

Також, колегія суддів звертає увагу, що на стадії апеляційного розгляду підозрюваному роз`яснено його право давати пояснення на російській мові, а також отримувати копії судових рішень на мові, якою він вільно володіє.

Така позиція апеляційного суду узгоджується з висновком Верховного суду в постанові від 03 червня 2021 року (справа №761/7017/17).

За наведених обставин клопотання підозрюваного про залучення перекладача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.68, 376 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_8 про залучення перекладача з української на російську мову та навпаки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4