УХВАЛА

Іменем України

30 листопада 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000084 від 04.02.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

29.11.2023 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000084 від 04.02.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обгрунтовано тим, що 21.11.2023 Житомирський апеляційний суд скасував ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 09.10.2023 про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та постановив нову ухвалу, якою застосував до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671000,00 грн з покладенням ряду обов`язків строком до 29.11.2023. При цьому, при обранні запобіжного заходу не досліджувалися обставини щодо доходів ОСОБА_4 за місцем роботи.

Захисник вважає, що підозра є необгрунтованою, підприємство вело звичайну господарську діяльність, ризиків взагалі не існує, оскільки пдозрюваний не має намірів переховуватися та й не зможе цього зробити, він є особою призивного віку та не має права перетину державного кордону України. Всі документи вилучені, тому знищити чи спотворити він їх не може. Тиск на свідків також виключається, так як підозрюваний дуже давно знає, що відкрито кримінальне провадження відносно діяльності ТОВ "Органік Берріз" проте за цей час слідством не надано жодного доказу такого впливу. Також відсутній ризик вчинення нових кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний раніше не судимий

Під час судового розгляду захисник підтримав своє клопотання та просив змініти запобіжний захід ОСОБА_4 на особисте зобов`язання чи зменшити розмір застави до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки заробітна плата ОСОБА_6 за місцем роботи складає 6700,00 грн., в нього на утриманні є неповнолітня дитина .Наразі вони 28.11.2023 отримли повний текст ухвали Житомирського апеляційного суду від 21.11.2023 про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 в вигляді застави в сумі 671000,00 грн, яку неможливо сплатити, оскільки в підозрюваного нема таких статків, та доходів від офіційного місця роботи

ОСОБА_4 пояснив слідчому судді, що він є директором ТОВ "Органік Берріз" принаймні з травня 2023 його заробіток 6700,00 грн, нарівні з простими працівниками, оскільки на підприємстві нелегкі часи. Крім цього він має підробіток і загальна сума його доходів в місяць приблизно до 30000,00 грн. Машина якою він користувався, зокрема TOYOTA LEND CRUISER належала підприємству, наразі в нього Мерседес в користування, який теж йому не належить. Намвр сплатити заставу він має, проте сума 671000,00 грн є непомірною.

Прокурор, категарично заперечував проти зміни запобіжного заходу, вказуючи, що ОСОБА_4 протягом декількох років, до пред`явлення підозри, користувався автомобілем елітного класу, зокрема TOYOTA LEND CRUISER 2020 року, наразі він користується також елітним автомобілем Мерседес, утримання таких транспортних засобів потребує значних коштів, а тому нема підстав для зміни запобіжного заходу. При цьому, на запитання слідчого судді прокурор підтвердив, що під час обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 не досліджувалися докази його доходів за місцем роботи.

Слідчий суддя вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши письмові докази встановив.

Органом досудового розслідування 04.02.2023 в ЄРДР внесено відомості за №0000084 за ч.5 ст.191 КК України, які в подальшому доповнені ч.1 ст.209, ч.1 ст.366 КК України.

Наразі у кримінальному провадженні за №0000084 ОСОБА_4 пред`явлено підозру за ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України.

09.10.2023 слідчим суддею Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у кримінальному провадженні за №0000084 у вигляді особистого зобов`язання з покладенням ряду обов`язків передбачених ст.194 КПК України.

21.11.2023 Житомирський апеляційний суд скасував ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 09.10.2023 про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та постановив нову ухвалу, якою застосував до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671000,00 грн з покладенням ряду обов`язків строком до 29.11.2023.

Отже, станом на день розгляду клопотання - 30.11.2023 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671000,00 грн. Строк дії обов`язків сплив 29.11.2023.

Розглянувши клопотання слідчий суддя прийшов наступного.

Відповідно до ст. 201 КПК обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, яке в силу вимог ч. 4 цієї статті розглядається судом згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Стаття 177 КПК України встановлює мету і підстави застосування запобіжних заходів

Так ч. 1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст.177 КПК України).

Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи з положень ст. 194 КПК України, суд змінює раніше застосований до підозрюваного/обвинуваченого запобіжний захід лише у разі, якщо сторона захисту доведе, що раніше заявлені ризики зменшилися або втратили свою актуальність, що спростовує потребу у подальшому його збереженні.

Як підставу для зміни запобіжного заходу сторона захисту зазначала, що заявлений ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та/або суду наразі невільовано.

У цьому контексті слідчий суддя опирається на усталену практику ЄСПЛ, який в своїх рішеннях зазначає, що небезпеку переховування від правосуддя не можна констатувати, виходячи виключно з суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою ("W v.Switzerland", заява № 14379/88, 26.01.1993).

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_4 підозрювється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України, які згідно з положеннями ст. 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких злочинів та злочинів невеликої тяжкості та тяжких злочинів відповідно.

З наведеного слідує, що наразі щодо ОСОБА_4 існує підозра у вчиненні особливо тяжкого злочину (ч. 5 ст. 191 КК України), злочину невеликої тяжкості (ч. 1 ст. 366, КК України) та тяжкого злочину (ч. 1 ст. 209 КК України), що, відповідно, впливає та строк можливого покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у випадку визнання його винним .

Водночас, варто враховувати, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 год 30 хв 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 продовжено до 21.11.2022.

Крім того, Указом Президента України № 69 від 24.02.2022 в Україні оголошено проведення загальної мобілізації, строк проведення якої Указом Президента України № 574 від 12.08.2022 продовжено до 21.11.2022.

Виходячи з Правил перетинання державного кордону громадянами України, затвердженими постановою КМУ № 57 від 27.01.1995, на період дії правового режиму воєнного стану чоловікам - громадянам України, віком від 18 до 60 років, а також жінкам-військовозобов`язаним обмежено виїзд за межі України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 виповнилось 43 роки, тобто він є особою, на яку поширюються обмеження щодо виїзду за кордон на період дії правового режиму воєнного стану. Він має 1 неповнолітню дитину, та не має групи інвалідності, чи осіб 1 групи інвалідності за якими здійснює догляд та може їх супроводжувати

Зазначені обставини беззаперечно вказують на те, що ризик втечі ОСОБА_4 саме за межі України невільовані. Проте, це не свідчить, що він може переховуватися на території України чи тимчасово окупованій території, тобто ризик втечі хоч і мінімальний але продовжує існувати.

Щодо ризику передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що наразі продовжує існувати і ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України - можливого впливу на свідків, при цьому не потрібно щоб було доведено факт впливу, а достатньо лише ймовірного ризику таких дій підозрюваним, оскільки підтвердження такого факту (впливу на свідків чи тиску з метою змінити покази), має інші наслідки.

Щодо ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що згідно з положеннями ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду. ОСОБА_4 раніше не судимий, протягом тривалого часу знає про кримінальне провадження та в деякій мірі сприяв органам досудового розслідування коли виділяв людей для допомоги оглядів місця події(полів де посаджено голіх) проти чого не заперечує і прокурор. За цей час, доказів перешкоджання кримінальному провадженню слідчому судді не надано, отже,слідчий суддя вважає, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи перешкоджання іншим чином наразі не існує.

Проте, слідчий суддя вважає, що наразі нема підстав для зміни запобіжного заходу з застави на особисте зобов`язання, оскільки це на думку слідчого судді не відповідатиме меті і підставам застосування запобіжних заходів.

Щодо розміру застави.

21.11.2023 Житомирський апеляційний суд скасував ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 09.10.2023 про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та постановив нову ухвалу, якою застосував до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671000,00 грн з покладенням ряду обов`язків строком до 29.11.2023.

Відповідно до приписів п. 9 ч. 2 ст. 131, п. 3 ч. 1 ст. 176, ч. 3, 4 ст. 183 КПК України застава виступає самостійним (основним) або альтернативним запобіжним заходом (заходом забезпечення кримінального провадження).

Під заставою як видом запобіжного заходу розуміється внесення на спеціальний рахунок, визначений у порядку, затвердженому законом, підозрюваним, обвинуваченим або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) коштів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

В силу вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У ч. 5 цієї статті визначено мінімальні і максимальні розміри застави, які дають можливість досягти мети запобіжного заходу без обмеження права на свободу та особисту недоторканність. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень, що сприяє виконанню завдань кримінального провадження.

Отже, кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та нівелювання ризиків кримінального провадження не самою заставою як видом запобіжного заходу, а заставою у відповідному розмірі, який визначається з урахуванням різних критеріїв, закріплених у ч. 5 ст. 182 та ст. 178 КПК України.

Відповідно, розмір застави впливає на рівень таких гарантій і має бути пропорційним обставинам кримінального провадження, встановленим ризикам кримінального провадження, обов`язкам підозрюваного і стадії кримінального провадження.

За таких умов зменшення або збільшення розміру застави може вважитися зміною запобіжного заходу (застави у відповідному розмірі) на запобіжний захід того самого виду (заставу), однак більшої або меншої суворості.

Як було встановлено слідчим суддею, Житомирським апеляційним судом 21.11.2023 року під час обрання запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671000,00 грн не досліджувалося питання які доходи отримує підозрюваний за основним місцем роботи ( з цим поголдився і прокурор, що брав участь у суді апеляційної інстанції 21.11.2023)

Так ОСОБА_4 займає посаду директора ТОВ "Органік Берріз" з 15.08.2016 року та його дохід за період з 01.05.2023 по 31.10.2023 склав 40200,00 грн, тобто 6700,00 грн в місяць нарахованих коштів.

В судовому засіданні ОСОБА_4 повідомив, що має ще підробіток та його дохід в місяць складає приблизно 30000,00 грн.

Крім того, ОСОБА_4 не заперечував, що раніше користувався автомобілем TOYOTA LEND CRUISER 2020 року та наразі він користується автомобілем Мерседес. При цьому вказав, що він не є власником цих автомобілів, так автомобілем TOYOTA LEND CRUISER 2020 року його забезпечувало підприємство де він працював, а автомобіль Мерседес належить його матері.

Слідчим суддею встановлено що відносно ОСОБА_4 існує підозра у вчиненні особливо тяжкого злочину (ч. 5 ст. 191 КК України), злочину невеликої тяжкості (ч. 1 ст. 366, КК України) та тяжкого злочину (ч. 1 ст. 209 КК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у таких межах від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Враховуючи, що слідчим суддею встановлено існування двох ризиків передбачених п.,3 ч.1 ст.177 КПК України, та що доходи ОСОБА_4 є насправді не значними (офіційно підтверджено 6700,00 грн заробітної плати) слідчий суддя вважає за необхідне зменшити ОСОБА_4 розмір застави враховуючи його майновий стан з 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб що в межах п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст. 177, 182, 194, 201 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000084 від 04.02.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовільнити.

Зменшити розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_4 ухвалою Житомирського апеляційного суду від 21.11.2023 з 250 пржиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 671 (шістсот сімдесят одну тисячу) гривень 00 копійок до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухбали буде оголошено 01 грудня 2023року

Слідчий суддя ОСОБА_1