УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві майор поліції ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за № 0000043, - про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

в с т а н о в и в :

слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві майор поліції ОСОБА_6 звернувся до суду по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за № 0000043, із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У клопотанні викладений перебіг досудового розслідування та зазначені відповідні обставини, встановлені за час його проведення та зазначає, що у діях ОСОБА_7 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.3 ст. 358 КК України. Підозрюваний ОСОБА_7 вчинив нетяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років.

Звертає увагу, що на даний час існують ризики, а саме: п. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_7 будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, ОСОБА_7 є обвинуваченим у іншому кримінальному провадженні № 0000068 від 08.04.2022 за ч.3 ст.201-2 КК України. Таким чином, з урахуванням можливого погіршення його становища та тяжкості призначення покарання яке може суд обрати йому з урахуванням оголошеної підозри, може вирішити переховуватись від слідчого; п. 2 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_7 може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з урахуванням обставин інкримінованого йому злочину у межах даного провадження; п. 3 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідка, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема такий ризик випливає з того, що останній знайомий з іншим підозрюваним - ОСОБА_8 з яким спільно вчинив інкримінований злочин у межах цього провадження, а також злочин у кримінальному провадженні № 0000068 від 08.04.2022; п. 4 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_7 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиняти інші, або ж аналогічні злочини.

Враховуючи викладене, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній, характер вчиненого кримінального правопорушення та особу підозрюваної, ініціатор клопотання вважає, що необхідно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявлене клопотання підтримала, просила його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_9 та підозрюваний ОСОБА_7 заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку захисника та підозрюваного, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

У відповідності з ч. 1,2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1,2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У відповідності з п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами (рішення ЄСПЛ «Клішин проти України», № 30671/04).

У відповідності з ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000043 від 10.02.2023 за підозрою ОСОБА_8 за ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ОСОБА_10 за ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 362 КК України, ОСОБА_11 ,за ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 358 КК України та ОСОБА_13 за ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 358, а також фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

23.08.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду речей і документів від 29.05.2023;протоколом огляду речей і документів від 29.05.2023;протоколом огляду речей і документів від 30.05.2023;протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 19.07.2023;протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 20.07.2023;протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 24.07.2023; іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Строк досудового розслідування ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2023 продовжено до 23.11.2023.

29.08.2023 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України до 23.09.2023.

Вимоги ч.7 ст.194 КПК України передбачають, що обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Таким чином, з врахуванням вищевказаних вимог, 23.09.2023 строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, закінчився та ухвала тільки в цій частині припинила свою дію.

Аналіз ч. 5 ст. 194, ч. 2 ст. 196, ст. 200 та ст.ст. 201, 203 КПК у їх системному зв`язку дає можливість констатувати, що у змісті ч. 5 ст. 194 КПК по суті йдеться про додаткові процесуальні обов`язки, які покладаються на підозрюваного при обранні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. За своєю юридичною природою зазначені процесуальні обов`язки є імперативним додатком до будь-якого запобіжного заходу, крім тримання під вартою. Вони не мають самостійного характеру, а є додатковим засобом зменшення ризику, існування якого доведено прокурором під час розгляду.

Згідно зі ст. 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Отже, в даному випадку, ухвала про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію у частині застосування обов`язків, разом із тим, вона продовжує діяти у частині обраного конкретного виду запобіжного заходу, в даному випадку - особистого зобов`язання.

Таким чином, на теперішній час запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_7 продовжує діяти, а дія покладених ухвалою слідчого судді від 29.08.2023 обов`язків - закінчилась 23.09.2023, при цьому, матеріали клопотання не містять доказів щодо звернення прокурора із відповідним клопотанням про їх продовження в порядку ч.7 ст.194 КПК України.

Крім цього, слідчим суддею встановлено, що клопотання не містить викладу обставин, на підставі яких слідчий дійшов висновку про наявність ризиків, зазначених у клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, та не надано жодного доказу, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваного ОСОБА_7 .

У відповідності з ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, але не доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, згідно з п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України підозрюваний зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Оскільки відповідний обов`язок вже передбачений законодавством, слідчий суддя не вважає необхідним покладати зазначений процесуальний обов`язок на підозрюваного повторно.

Разом із тим, підозрюваній слід роз`яснити, що відмова у задоволенні вказаного клопотання не звільняє ОСОБА_7 від виконання всіх обов`язків, що покладені на нього, як на підозрюваного, згідно ст. 42 КПК України.

Зважаючи на викладене, підстави для задоволення клопотання сторони обвинувачення щодо обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання - відсутні.

Керуючись статтями 177, 184, 194, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

в задоволенні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві майор поліції ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за № 0000043, - про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: