Номер провадження: 11-сс/813/1772/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря с/з ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001166 від 24 серпня 2023 року за ознаками злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Зміст оскарженого судового рішення

Ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року було задоволено клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України був продовжений строк тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 25 листопада 2023 року включно.

В якості альтернативного запобіжного заходу визначена застава - 450 (чотириста п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 207 800 гривень, та у разі внесення застави, на підозрюваного покладені обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Вимоги наведені в апеляційній скарзі та узагальнені доводи особи, яка її подала

Не погодившись із зазначеною ухвалою слідчого судді захисник ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу та постановити нову, якою визначити в якості альтернативного запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_7 заставу в межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Доводи апеляційної скарги обґрунтував тим, що сторона захисту не довела існування у даному кримінальному провадженні ризиків того, що підозрюваний буде переховуватись від правоохоронних органів, незаконно впливати на потерпілого та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Крім того слідчий суддя визначив підозрюваному завідомо непомірний розмір застави, який перевищує допустимі межі, встановленні пунктом 3) ч.5 ст.182 КПК України.

Прокурор Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_9 в судове засідання апеляційного суду не з`явився, надіслав заяву, в якій просив розглянути апеляційну скаргу без його участі та відмовити в її задоволенні.

Крім того повідомив про те, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 був скерований на розгляд до Приморського районного суду м. Одеси

Згідно з ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

З огляду на положення ч.4 ст.405 КПК України апеляційний суд вважав за можливе розглянути апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 без участі прокурора.

Позиції учасників апеляційного провадження

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, дослідивши матеріали провадження за клопотанням слідчого та перевіривши доводи наведені в апеляційній скарзі, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Частиною 1 ст. 404 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Зі змісту ч.5 ст.199 КПК України убачається, що слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Частиною 4 ст.199 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України за таких обставин.

З клопотання слідчого убачається, що ОСОБА_10 разом з ОСОБА_7 , 23 серпня 2023 року, в період дії на території України воєнного стану, знаходячись біля будинку АДРЕСА_1 , побачили на першому поверсі будинку відкрите вікно приміщення балкона у квартиру АДРЕСА_2 .

В цей саме час у ОСОБА_10 та ОСОБА_7 виник корисливий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, визначивши об`єктом свого злочинного умислу майно, що належить ОСОБА_11 в вищезазначеній квартирі.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, обумовлено, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, впевнившись в тому, що за їх діями ніхто не спостерігає та не зможе завадити реалізації їх злочинного умислу, ОСОБА_10 та ОСОБА_7 розподілили між собою ролі, визначившись тим, що ОСОБА_7 залишиться зовні та буде спостерігати за навколишньою обстановкою, а ОСОБА_10 в цей час підійшов до відкритого вікна, підтягнувся та проник до приміщення квартири. Після чого, ОСОБА_10 з середини квартири закрив засувку на вхідній двері та таємно викрав закордонний паспорт громадянина України на ім`я потерпілого ОСОБА_11 ; банківську картку «Приватбанк» - універсальну № НОМЕР_1 ; грошові кошти в сумі 35000 доларів США, що згідно курсу НБУ в переводі на національну валюту України складає 1 347 500 гривень, грошові кошти в сумі 60 000 гривень (купюрами по 1000 та 500 гривень), грошові кошти в сумі 50 Євро, що згідно курсу НБУ в переводі на національну валюту України складає 2050 гривень; портмоне, чорного кольору, шкіряне вартістю 2000 гривень.

Заволодівши вказаним майном ОСОБА_10 та ОСОБА_7 з місця скоєння злочину зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

25 серпня 2023 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України.

Апеляційний суд зазначає, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Апеляційний суд вважає, що на даному етапі досудового розслідування вище зазначені докази є вагомими та достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України

При цьому, відповідно до статей 89, 94 КПК України та Глави 28 КПК України питання про встановлення вини ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину, оцінка зібраних доказів на предмет їх достовірності і допустимості відноситься до компетенції суду за наслідками судового розгляду кримінального провадження по суті обвинувачення, а підстав для визнання доказів недопустимими, відповідно до ст.87 КПК України, в ході апеляційного розгляду не встановлено та стороною захисту в апеляційній скарзі не наведено.

18 жовтня 2023 року постановою в.о. керівника Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_12 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001166 до трьох місяців, тобто до 25 листопада 2023 року.

Станом на 20 жовтня 2023 року (дата розгляду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою) досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено не було, оскільки не були отримані висновки технічної експертизи документів за експертною спеціальністю 2.3«Дослідження друкарських форм та інших засобів виготовлення документів» (грошових купюр - доларів США та гривні).

Крім того органу досудового розслідування було необхідно ознайомити підозрюваних з матеріалами кримінального провадження, виконати інші слідчі та процесуальні дії, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Оскільки досудове розслідування завершено не було слідчий суддя дійшов правильного висновку про те, що у кримінальному провадженні не зменшились ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які обґрунтовують необхідність продовження строку тримання під вартою.

Разом з тим, апеляційним судом встановлено, що задовольняючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя допустив істотне порушення вимог КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Застава фактично є гарантією, що підозрюваний чи обвинувачений буде сумлінно виконувати визначені кримінально процесуальним законом обов`язки, а суд має визначити таку суму застави, яка б дисциплінувала і мотивувала останнього на їх виконання.

Оскарженою ухвалою від 20 жовтня 2023 року суд продовжив підозрюваному ОСОБА_7 строк тримання під вартою та, в якості альтернативного запобіжного заходу, визначив заставу - 450 (чотириста п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 207 800 гривень.

Разом з тим, слідчий суддя не взяв до уваги те, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 07 вересня 2023 року у даному кримінальному провадженні №0001166 до підозрюваного ОСОБА_7 був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, а в якості альтернативного запобіжного заходу апеляційний суд зменшив підозрюваному заставу з 450 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті гривень) (2684 грн. * 300).

Продовжуючи ОСОБА_7 строк тримання під вартою, слідчий суддя, за власної ініціативи, порушив становище підозрюваного та збільшив раніше визначений йому апеляційним судом розмір застави, без наявності для того відповідних правових підстав, передбачених ст.182 КПК України.

Окрім того, зі змісту прохальної частини клопотання про продовження строку тримання під вартою убачається, що слідчий СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 просила продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 на 30 днів.

Вказане клопотання було розглянуто слідчим суддею 20 жовтня 2023 року.

З резолютивної частини ухвали убачається, що слідчий суддя повністю задовольнив клопотання слідчого та продовжив ОСОБА_7 строк тримання під вартою до 25 листопада 2023 року включно, тобто продовжив строк тримання під вартою на 36 днів, тобто також за власної ініціативи погіршив становище підозрюваного.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Пунктом 18) ст.3 КПК України встановлено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями ч.3 ст.176 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Системний аналіз зазначених норм права дає підстави апеляційному суду дійти висновку про те, що до повноважень слідчого судді, в тому числі, відноситься здійснення контролю щодо обґрунтованості застосування запобіжного заходу до підозрюваного, який запропонований слідчим чи прокурором у відповідному клопотанні. При цьому, діючим кримінальним процесуальним законом не передбачена можливість слідчого судді за власної ініціативи застосувати до підозрюваного більш суворий запобіжний захід, ніж запропонований у клопотанні слідчого, прокурора.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про те, що слідчий суддя істотно порушив вимоги КПК України, вийшов за межі вимог клопотання слідчого та за власної ініціативи погіршив становище підозрюваного ОСОБА_7 , продовживши підозрюваному термін тримання під вартою на строк більший, ніж той, що був запропонований слідчим у клопотанні.

Викладені обставини є підставою для скасування оскарженої ухвали слідчого судді.

Відповідно до п.3) ч.2 ст.409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Згідно з п.2) ч.3 ст.407 КПК України, апеляційний суд, скасувавши ухвалу слідчого судді, постановляє нову ухвалу.

З огляду на зазначені обставини провадження, апеляційний суд дійшов висновку про те, що ухвала слідчого судді не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, а тому з урахуванням положень ч.3 ст.407 КПК України, підлягає безумовному скасуванню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою слід продовжити ОСОБА_7 строк тримання під вартою на 30 днів, до 19 листопада 2023 року включно, а в якості альтернативного запобіжного заходу повторно визначити заставу в розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті гривень) (2684 грн. * 300).

Крім того, апеляційний суд вважає за необхідне довести до відома голови Суворовського районного суду м. Одеси про встановлені під час апеляційного розгляду істотні порушення кримінального процесуального закону, допущені слідчим суддею ОСОБА_1 під час розгляду клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , з метою попередження подальших аналогічних порушень КПК слідчими суддями цього суду.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 194, 197, 199 309, 376, 404, 405, 407, 409, 419, 532 КПК України, апеляційний суд -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 -задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси від 20 жовтня 2023 року, якою підозрюваному ОСОБА_7 продовжений строк тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 25 листопада 2023 року включно - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 .

Продовжити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на строк до 19 листопада 2023 року включно.

Визначити в якості альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_7 заставу - 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті гривень) (2684 грн. * 300).

Підозрюваний, або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок: Банківські реквізити; Депозитний рахунок для зарахування заставних сум

Отримувач: Одеський апеляційний суд,

Рахунок отримувача UA1086720; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ, код банку 820172. Призначення платежу: згідно ухвали суду від 07.09.2023 року, заставна сума за ОСОБА_7 , (номер провадження №11-сс/813/1528/23; судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 )

У разі внесення застави на відповідний рахунок Одеського апеляційного суду ОСОБА_7 підлягає негайному звільненню з під варти, з покладанням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2)не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4)утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, визначеними слідчим.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.ч.8,10,11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Довести до відома голови Суворовського районного суду м. Одеси про встановлені під час апеляційного розгляду істотні порушення вимог КПК України слідчим суддею ОСОБА_1 під час розгляду клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , зазначені в мотивувальній частині цієї ухвали.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3