Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1871/19

Номер провадження: 1-кп/511/15/24

30.01.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

потерпілих ОСОБА_7 (дистанційно)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання захисника про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи потерпілого ОСОБА_7 по кримінальному провадженню №0000230 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.03.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчинені злочинів, передбачених ч.1.ст.28, ч.2 ст.345, ч.1 ст.28, ч.2 ст.342 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчинені злочинів, передбачених ч.1.ст.28, ч.2 ст.345, ч.1 ст.28, ч.2 ст.342 КК України.

Судом дослідженні всі докази представлені стороною обвинувачення, проведено допит потерпілих та свідків.

В судовому засіданні захисник обвинувачених адвокат ОСОБА_6 , який вступив у справу 24.10.2023 року та діє на підставі ордеру серії ВН №1295257 від 23.10.2023 року та ордеру серії ВН №1304311 від 20.11.2023 року заявив клопотання про проведення у даному кримінальному провадженні повторної комісійної судово-медичної експертизи стосовно потерпілого ОСОБА_7 .

В судовому засіданні захисник обґрунтував своє клопотання наступним.

Так, 06.12.2023 року клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи стосовно потерпілого ОСОБА_7 , було розглянуто судом та у його задоволенні було відмовлено з підстав недоведеності захисником належних підстав для проведення такої експертизи. 18.01.2024 року судом вдруге розглянуто клопотання та й його задоволенні відмовлено протокольною ухвалою, оскільки суд вважав необхідним допитати експерта , який склав Акт СМЕ №28. В судовому засіданні 24.01.2024 року допитаний судом експерт засвідчив, що дійсно він 19.03.2019 року він особисто та безпосередньо обстежив потерпілого ОСОБА_7 та підтвердив відповідність даних складеного ним акту фактичним обставинам. Однак надати фахового висновку та роз`яснення причину виявлення в потерпілого пошкодження обох очей подальшими експертизами, а не лише правого ока, він не зміг, пояснюючи тим, що він не офтальмолог. Питання того який з який з висновку є правильним, а який помилковим, він також не висвітлив. При попередніх розглядах клопотань про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, судом не взято до уваги та не надано юридичної оцінки тому факту що висновки експертів суперечать матеріалам провадження, а саме акту СМЕ №28, відповідно до якого в потерпілого ОСОБА_7 на момент первинного огляду малося тілесне пошкодження лише одного ока, а згідно висновків експертиз 2 ока. Окрім того, відповідно до вимог ст.9 КПК України з метою повного з`ясування всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, необхідно з`ясувати чи мав потерпілий можливість за станом свого здоров`я виконувати свої службові обов`язки, приймати участь у слідчих діях, читати та підписувати процесуальні документи, Чи мав він порушення зору, і як що так, то протягом якого часу? В зв`язку із чим виникає сумнів у правильності висновком про наявність тілесних ушкоджень ока (очей) замість подразнення без порушення анатомічної цілісності тканин.

Таким чином сторона захисту вважає за необхідне призначити повторну комісійну судово-медичну експертизу потерпілого ОСОБА_7 , проведення якої доручити спеціалістам Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України на вирішення яких поставити наступні питання:

- які тілесні ушкодження спричинені потерпілому яка їх ступень тяжкості локалізація та механізм утворення?

- чи відповідає дата утворення тілесних ушкоджень обставинам справи, а саме 19.03.2019 року? Чи всі тілесні ушкодження утворилися в один і той же час?

- чи знаходяться тілесні ушкодження ока (очів) у прямому зв`язку з застосування хімічної речовини?

- чому у висновках експертів №42-978-2019 та висновку комісійної експертизи № 304-19 визначено ушкодження обох очей, а у акті СМЕ №28 що є первинним, окрім пошкодження губи, виявлений катаральний кон`юнктивіт лише правого очного яблука, а не обох? Який висновок є помилковим, та з яких причин?

- чи мав потерпілий розлад зору, як що так, то протягом якого часу з моменту отримання травми?

Прокурор ОСОБА_3 заперечував щодо проведення по даному кримінальному провадженню повторної комісійної судово-медичної експертизи. Наполягав на тому, що допитаний в судовому засіданні 24.01.2024 року експерт ОСОБА_8 пояснив, що в його висновку №28 він відобразив результати тільки зовнішнього огляду ОСОБА_7 на момент його освідування. Висновки експертизи були зроблені пізніше на підставі як його Акту, так і медичної документації, якої в нього на момент огляду потерпілого, не було. Експерт також зазначив, що він не є лікарем-офтальмологом, а тому не виключає можливості, що під час освідування у потерпілого було ушкоджено й інше око, ознаки чого на момент первинного огляду виражено не було. Крім того, в своєму клопотанні захисник зазначає про розбіжності у висновках експертиз, що на його думку є підставою для проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи, однак це спростовується наявними в матеріалах кримінального провадження експертиз.

Прокурор вважає, що розбіжності між висновком СМД №28 який є первинним медичним документом та висновком комісійної експертизи не є підставою для призначення повторної експертизи, а тому клопотання захисника є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали думку захисника.

Потерпілий ОСОБА_7 , перебуваючи в судовому засіданні в режимі відеоконференції (дистанційно), підтримав думку прокурора та заперечував щодо проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Розглянувши клопотання, заслухавши думки учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно положень ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Пунктом 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до ч.2 ст.332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 358 КПК України якщо долучений до матеріалів кримінального провадження або наданий суду особою, яка бере участь у кримінальному провадженні, для ознайомлення документ викликає сумнів у його достовірності, учасники судового провадження мають право просити суд виключити його з числа доказів і вирішувати справу на підставі інших доказів або призначити відповідну експертизу цього документа.

Згідно постанови Пленуму Верховного суду України №8 від 30.05.97 року (зі змінами внесеними згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України №15 від 25.05.98 року) повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав осіб. Тобто повинні бути судом встановлені обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Заявляючи клопотання про проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи, сторона захисту посилалась на грубі порушення експертом вимог КПК України при проведенні освідування потерпілого ОСОБА_7 , однак в судовому засіданні не довів які саме порушення були допущенні експертом.

Суд наголошує, що ухвалою суду від 06.12.2023 року судом було розглянуто клопотання сторони захисту про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, якою були наведені доводи та в задоволенні клопотання відмовлено.

Проте захисником заявлено повторно клопотання в якому сторона захисту зазначає, що судом не взято до уваги та не надано юридичної оцінки тому факту що висновки експертів суперечать матеріалам провадження, а саме акту СМЕ №28, відповідно до якого в потерпілого ОСОБА_7 на момент первинного огляду малося тілесне пошкодження лише одного ока, а згідно висновків експертиз 2 ока.

Судом встановлено таке.

В ході проведення судового розгляду стороною обвинувачення було долучено та досліджено судом: акт судово медичного обстеження № 28 від 19.03.2019-20.03.2019, та висновок експертизи №042-978-2019, що проведена у період з 23.05.2019року по 27.06.2019 рік Головним бюро судово-медичної експертизи МОЗ України на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.05.2019 року.

Крім того, стороною обвинувачення долучено в якості доказу висновок комісійної експертизи №304/19, що проведена у період з 11.09.2019року по 25.09.2019 рік Головним бюро судово-медичної експертизи МОЗ України на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29.08.2019 року, яка була проведена за матеріалами кримінального провадження, медичної документації потерпілого ОСОБА_7 , за обставинами встановленими під час слідчих експериментів за участю потерпілого ОСОБА_9 , потерпілого ОСОБА_7 , свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ..

Так, допитаний в судовому засіданні судмедексперт ОСОБА_8 , відповідаючи на питання, наголосив на тому, що в його висновку №28 він відобразив результати тільки зовнішнього огляду ОСОБА_7 на момент його освідування. Висновки експертизи були зроблені пізніше на підставі як його Акту, так і медичної документації, якої в нього на момент огляду потерпілого, не було. Експерт також зазначив, що він не є лікарем-офтальмологом, а тому не виключає можливості, що під час освідування у потерпілого було ушкоджено й інше око, ознаки чого на момент первинного огляду виражено не було.

Крім того, потерпілий ОСОБА_7 повідомив суду, що після проведення первинного огляду у м.Одеса, повернувся до місця свого проживання, а саме до міста Києва, де одразу звернувся до лікарів Центральної поліклініки МВС, де був оглянутий лікарем-офтальмологом, отримав відповідні медичні рекомендації та перебував на лікарняному.

Зазначені дані повністю підтверджуються наявними в матеріалах кримінального провадження медичними документами, на підставі яких були проведені експертні дослідження.

Отже, судом не встановлено жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість проведеної первинної комісійної експертизи та які викликали б сумніви у їх правильності, матеріали кримінального провадження не містять. Висновки експертизи є достатньо обґрунтованими, надані в межах компетенції експертів, порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено.

По суті та за змістом питання, що просить адвокат поставити на вирішення повторної комісійної експертизи не відрізняється від питань, що були предметом дослідження у попередній комісійній експертизі, а відтак, клопотання зводиться лише до отримання ще одного висновку комісійної експертизи, на вирішення якій не ставиться питання про усунення конкретних розбіжностей у попередніх висновках.

Таким чином судом не встановлено належних підстав для проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи у даному кримінальному провадженню, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Під час ухвалення судового рішення в нарадчій кімнаті судом буде надана оцінка всіх об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оцінені відповідно всебічно, повно та неупереджено до ст. 94 КПК України.

Керуючись ст. ст. 89, 93, 101, 242, 332, 370, 372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи потерпілого ОСОБА_7 по кримінальному провадженню №0000230 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.03.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчинені злочинів, передбачених ч.1.ст.28, ч.2 ст.345, ч.1 ст.28, ч.2 ст.342 КК України, залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, проте заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на вирок суду.

Повний текст виготовлений та підписаний суддею 01 лютого 2024 року.

Суддя ОСОБА_1