Єдиний унікальний номер (справа №) 216/5972/23
Номер провадження у суді 1-кс/216/2476/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2023 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області скаргу адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах заявника ОСОБА_4 на постанову про відмову у задоволенні клопотання від 28.08.2023, -

ВСТАНОВИВ:

14 вересня 2023 року до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу надійшла вказана скарга, в якій представник заявника просить:

- скасувати постанову слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітану поліції ОСОБА_5 про відмову в задоволенні клопотання від 28.08.2023;

- зобов`язати слідчого повторно розглянути заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє як представник потерпілого ОСОБА_4 від 21.08.2023 про залучення до провадження як потерпілого та ознайомлення з матеріали досудового розслідування в порядку ст. 221 КПК України.

В обґрунтування скарги вказує, що СВ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження за № 0000715 від 03.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України. 21.08.2023 адвокат ОСОБА_3 як представник потерпілої ОСОБА_4 звернувся до слідчого СВ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 з заявою про залучення до провадження як потерпілого та ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 221 КПК України, оскільки ОСОБА_4 подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, у зв`язку з чим набула прав і обов`язків потерпілого у кримінальному провадженні. Постановою від 28.08.2023 слідчим відмовлено в задоволенні клопотання від 21.08.2023 року, на думку слідчого, в ході досудового розслідування не встановлено, що ОСОБА_4 заподіяно майнову шкоду саме кримінальним правопорушенням. Сторона захисту вважає, що постанова винесена з порушенням норм процесуального права під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, постанова не містить посилань на обставини, встановлені у ході досудового розслідування, які б слугували підставою для відмови у визнанні ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні, тому на думку представника заявника скарги, постанова підлягає скасуванню.

У судовому засіданні представник заявника скарги участі не брав, надав суду заяву про розгляд скарги без його участі.

Слідчий у судове засідання не з`явився, жодних заяв чи клопотань суду не надав, проте надав суду матеріали кримінального провадження № 0000715 від 03.04.2023 для огляду в судовому засіданні.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність дізнавача, слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В свою чергу ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, а також те, що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином із урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності представника заявника скарги та слідчого.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, дослідивши документи додані до скарги, матеріали кримінального провадження, приходить до наступного.

Статтею 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність дізнавача, слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, серед яких, п. 5 ч. 1 вказаної статті КПК України передбачено право оскаржити рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Як вбачається з поданих матеріалів та зазначалося вище у цій ухвалі, СВ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000715 від 03.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України.

21.08.2023 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого СВ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 з заявою про залучення до провадження як потерпілого ОСОБА_4 та ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 221 КПК України.

28.08.2023 слідчий СВ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 винесла постанову, якою відмовила у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 від 21.08.2023 про залучення ОСОБА_4 як потерпілої та ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 221 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що вказана постанова підлягає скасуванню з огляду на наступне.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Тобто, правова природа набуття особою процесуального статусу потерпілого пов`язана з наступними обставинами: вчиненням кримінального правопорушення; завданням фізичній особі моральної, фізичної або майнової шкоди, а юридичній особі відповідно - майнової шкоди; причинно-наслідковим зв`язком між вчиненим кримінальним правопорушенням та завданою шкодою. Відсутність хоча б однієї із вказаних обставин виключає наявність підстав для визнання особи потерпілою.

Частиною 5 ст. 55 КПК України передбачено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, КПК України допускає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Процесуальною підставою для прийняття такого рішення є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК України. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.

Вимоги до структури та змісту постанови слідчого, прокурора визначені у ч. 5 ст. 110 КПК України.

Так, у ч. 5 ст. 110 КПК України визначається, що постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

У п. 4 Узагальнень про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, які містяться у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 зазначено, що процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до ст. 55 КПК є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано шкоди. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані. За умови встановлення того, що зазначені вимоги є недотриманими, слідчі судді приймають рішення про скасування постанов. Таким чином, неналежне мотивування постанов про відмову у визнанні потерпілим, з одного боку, не відповідає вимогам процесуального законодавства, а з іншого - не дає слідчому судді змоги перевірити правильність прийнятого слідчим, прокурором рішення про наявність чи відсутність шкоди для конкретної особи у зв`язку із вчиненням кримінального правопорушення.

В оскаржуваній постанові від 28.08.2023 про відмову у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 слідчий не навів належного обґрунтування прийнятого процесуального рішення.

Крім того, з досліджених в судовому засіданні матеріалів скарги та матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 могла бути завдана майнова шкода у зв`язку з пошкодженням під час пожежі її нерухомого майна.

На підставі викладеного, слідчий суддя зазначає, що при винесенні постанови слідчий не дотримався законодавчої вимоги щодо її вмотивованості. Зокрема, постанова не містить належної мотивації з посиланням на реальні фактичні обставини та підтвердження їх відповідними доказами.

На думку слідчого судді, вимога щодо вмотивованості постанови про відмову у визнанні потерпілим передбачає не лише аналіз змісту заяви про визнання потерпілим, а дослідження всіх доказів, наданих на її підтвердження, та їх подальшу перевірку. Отже, слідчий у межах кримінального провадження має процесуальну можливість вчинити слідчі (розшукові) дії та інші процесуальні дії, спрямовані на перевірку викладених фактів.

Поряд з цим, варто зауважити, що вимога заявника про слідчого повторно розглянути заяву адвоката ОСОБА_3 від 21.08.2023, не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється, внаслідок чого слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування.

Питання проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій на стадії досудового розслідування, за виключенням окремих випадків (до прикладу, вирішення питання про проведення експертизи в порядку, передбаченому ст. 244 КПК України), належить до дискреційних повноважень органу досудового розслідування та/або прокурора. Повноваження слідчого судді при розгляді скарг заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є слідчий, дізнавач чи прокурор, вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання сторони захисту про проведення слідчих (розшукових) чи вчинення процесуальних дій, проте рішення по суті викладеного приймає слідчий, дізнавач чи прокурор самостійно.

Відтак питання, які винесені захисником на розгляд слідчого судді щодо зобов`язання слідчого повторно розглянути заяву не можуть бути предметом розгляду через призму здійснення ним судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, оскільки способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, а слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Крім того, скасування слідчим суддею постанови слідчого від 28.08.2023, зумовлює перегляд ним заяви адвоката ОСОБА_3 від 21.08.2023 у кримінальному провадженні № 0000715 від 03.04.2023 у строк визначений ст. 220 КПК України, в іншому випадку сторона захисту не позбавлена можливості оскаржити бездіяльність слідчого у порядку встановленому КПК України.

Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах заявника ОСОБА_4 на постанову про відмову у задоволенні клопотання від 28.08.2023, підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 303, 304, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах заявника ОСОБА_4 на постанову про відмову у задоволенні клопотання від 28.08.2023 - задовольнити частково.

Скасувати постанову слідчого СВ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 28.08.2023 про відмову у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 від 21.08.2023 у кримінальному провадженні № 0000715 від 03.04.2023.

В задоволенні решти вимог скарги - відмовити.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1