Справа № 147/568/23
Провадження № 1-кс/147/2/24
У Х В А Л А

іменем України

02 січня 2024 року смт Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву ОСОБА_3 про відвід дізнавача СД ВП №2 (смт Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000211 від 09.12.2021 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла вказана заява, в якій ОСОБА_3 висловлює недовіру дізнавачу СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 та просить відсторонити його від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000211.

В обґрунтування заяви зазначає, що 09.12.2021 за його заявою про побиття ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , відкрито кримінальне провадження №0000211. Розслідування про побиття заявника проводилось 1-2 роки, а відбулося 09.10.2021, що порушує усі терміни передбачені ст. 219 КПК України ті інші норми кримінального процесуального законодавства. ОСОБА_4 не дотримується 7 пунктів ст. 77 КПК України та ст. 80 КПК України. Порушив всі повноваження ст. 40 КПК України, 7 пунктів ч. 7 ст. 269 КПК України. Клопотання заявника, а їх було 8, чи спроможна особа ОСОБА_4 вести розслідування, не знайшли розумної відповіді та дії. Усі відповіді направлені на слідчого суддю, тому заявник змушений звертатися до суду. До заяви додає відписки, які говорять про нелюдське законодавство, де потерпілому встановлюють термін 5-10-15 діб, а слідчим дають «розумні строки», де для них ст. 219 КПК України не є законом. Поліцейські, прокурори порушують права ОСОБА_3 , та залишаються безкарні жодним чином. Навіть слідчий суддя може постановити ухвалу на відсторонення від справи, а не звільнити з служби по невідповідністю із займаною посадою. Заявник зазначив, також, що він подає до Верховної Ради законопроект про «Недовіру до службовців усіх рівнів» та закон про «Особисту виплату потерпілим» за невідповідність займаній посаді.

Заявник у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав заяву та просив її задовольнити.

Дізнавач СД ВП №2 Гайсинського районного управління юстиції ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явися. Повідомлений належним чином, приични неявки суду не повідомив.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд заяви за відсутності осіб, що не з`явилися.

Також слідчий суддя зазначає про те, що для вирішення поданої скарги витребовувались матеріали кримінального провадження №0000211, до суду матеріали кримінального провадження надійшли 01.01.2024.

Дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження №0000211 за заявою ОСОБА_3 слідчий суддя дійшов висновку про її задоволення, виходячи з наступного.

З матеріалів заяви вбачається, що СД Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницьцькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000211 від 09.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України (а. кр. пр. 1).

ОСОБА_3 звертався до начальника СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області з клопотаннями про проведення слідчих дій (а. кр. пр. 12, 70), а також з клопотаннями до начальника поліції про надання відомостей про розслідування справи, в яких заявник висловлював повну недовіру дізнавачу ОСОБА_4 , а також скарги на значну тривалість досудового розслідування (а. кр. пр. 42, 75, 116), клопотання про надання інформації про перевірки у кримінальному провадженні за 2 роки (а. кр. пр. 117).

Заявником в обгрунтування заяви про відвід дізнавача додано відповіді ВП Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, а саме: від 30.11.2023 №5851/208/01-2023; від 30.06.2023 №3070/208/01-2023; від 11.07.2023 №3265/208/01-2023; від 28.07.2023 №3650/208/01-2023; скаргу адресовану прокуратурі, старшому раднику юстиції ОСОБА_7 , зокрема на свавілля та безкараність дізнавача; копію постанови про відмову у задоволенні клопотання потерпілого від 24.05.2023 та повідомлення дізнавача від 24.05.2023 та від 05.07.2023. У своїх запитах заявник, який є потерпілим у кримінальному провадженні №0000211 скаржився про надмірну тривалість досудового розслідування та бездіяльність дізнавача ОСОБА_4 .

Так, відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України встановлено, що до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Неупередженість розслідування та судового розгляду полягають у безсторонньому, об`єктивному та сумлінному дослідженні обставин кримінального провадження з боку дізнавача, слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Неупередженість цих суб`єктів забезпечується в тому числі і нормами інституту відводів та самовідводів у кримінальному провадженні.

Формою процесуального реагування на прояви упередженого ставлення слідчого, прокурора, дізнавача до особи, яка бере участь в кримінальному провадженні, є подання такою особою заяви про відвід слідчого, прокурора, дізнавача в порядку ст. 77 КПК України.

Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам - членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 на 114-й сесії «Про підвищення ефективності внутрішніх засобів правового захисту» декларує, що кожен, чиї права і свободи, викладені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права. (Рішення ЄСПЛ «Chahal v. UK, n. 145).

На національному рівні в ч. 2 ст. 80 КПК України законодавчо закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід дізнавачу з підстав передбачених ст. 77 КПК України.

Так частини 3, 4 ст. 80 КПК України передбачають, зокрема, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження, а заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.

Зміст п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України визначає одну з підстав для застосування відводу дізнавача - існування обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Своєю чергою, термін «неупередженість» є структурним елементом такого базового принципу кримінального провадження, як законність (ст. 9 КПК України).

Неупередженість дізнавача є необхідною умовою успішного виконання своїх конституційних функцій (ст. 12 Конституції України) та виконання своїх повноважень на досудовому розслідуванні й в судовому провадженні (ст. 40-1 КПК України) для здійснення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України) та забезпечення законності (ст. 9 КПК України). Значення неупередженого досудового розслідування варто оцінювати в контексті забезпечення реалізації права на справедливий розгляд (ст. 6 Європейської конвенції з прав людини).

Більше того, вимога щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження є головним обов`язком слідчого (дізнавача), що зафіксовано в ч. 2 ст. 9 КПК України.

Як зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких дізнавач безумовно підлягає відводу, визначений частиною 1 ст. 77 КПК України.

Між тим, згідно із ч. 3 ст. 77 КПК України, дізнавач не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно із ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити усі обставини кримінального провадження. Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Усебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи; а-по друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, компетентна особа в будь-якому випадку не має права брати участь у здійсненні кримінального провадження, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в її неупередженості та об`єктивності.

Оцінюючи вищенаведену інформацію в контексті приписів п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, слідчий суддя вважає, що процесуально поведінка дізнавача не узгоджується з вимогами щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, передбаченими статтями 2, 9 КПК України.

У рішенні «Меріт проти України» ЄСПЛ зазначав, що норма про вичерпання всіх національних засобів правового захисту не є абсолютною, як і не є такою, що застосовується автоматично; встановлюючи, чи була норма дотримана, необхідно враховувати відповідні обставини конкретної справи.

З огляду на зазначене, слідчий суддя, виконуючи функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, вважає необхідним відвести дізнавача СД ВП №2 (смт Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000211 від 09.12.2021 за фактом вчинення кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, оскільки вважає, що потерпілим було доведено обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості дізнавача під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, а протилежного дізначачем доведено не було. Вимоги, викладені у скарзі, не спростовані матеріалами кримінального провадження, які були надані на запит суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 83 КПК України у разі задоволення відводу слідчого, дізнавача, прокурора в кримінальному провадженні повинні бути невідкладно призначені відповідно інший слідчий - керівником органу досудового розслідування, інший дізнавач - керівником органу дізнання або інший прокурор - керівником органу прокуратури.

Беручи до уваги наведене вище, керуючись статтями 2, 9, 26, 77, 80, 81, 83, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про відвід дізнавача СД ВП №2 (смт Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 - задовольнити.

Відвести дізнавача СД ВП №2 (смт Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000211 від 09.12.2021 за фактом вчинення кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1