Справа № 452/1394/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2023 м. Турка

Турківський районний суд Львівської області у складі: слідчий суддя ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Турківського району Львівської області клопотання прокурора Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000228 від 15.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру,-

ВСТАНОВИВ:

13.12.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання прокурора Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000228 від 15.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру, в якому прокурор просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000228 від 15.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України до шести місяців, тобто до 15.06.2024 року.

Позиції сторін кримінального провадження.

При розгляді клопотання суд вжив заходи до повідомлення сторін кримінального провадження, а також осіб, які зазначені в ухвалі в дозволений і в передбачений законом порядок шляхом скерування судового виклику.

Сторони у судове засідання не прибули, надали до суду клопотання, в якому просить проводити судове засідання за відсутності сторони, яка подала таке клопотання, клопотання підтримує в повному обсязі.

Суд вважає за можливе розглянути справу без його участі особи, яка подала таке клопотання.

Відповідно до ч.4 ст. 163 КПК України, неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно норми ч.1 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Стислий опис провадження і суть питання, що вирішується ухвалою.

Згідно вимог ст.ст.127,129 Конституції України правосуддя здійснюють професійні судді і судочинство провадиться суддею одноособово.

Згідно ч.1 ст.31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється професійним суддею одноособово. Суддя для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

У відповідності до вимог ч.3 ст.35 КПК України визначено суддю для розгляду кримінального провадження, оскільки 13.12.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання.

Клопотання розглядається за ініціативою прокурора.

Обґрунтовуючи подане клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що у провадженні СВ ВП №2 Самбірського РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000228 від 15.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 14 червня 2021 року в ВП№2 Самбірського РВП надійшли матеріали з ДП Турківського ЛГ про те, що 11 червня 2021 року працівниками лісової охорони було виявлено самовільну рубку в кварталі №21 Яворівського лісництва. В ході проведення досудового розслідування проведено наступні слідчо-розшукові дії: допитано свідка ОСОБА_4 , лісничого Яворівського лісництва, який повідомив, що 11 червня 2021 року до нього зателефонував майстер обходу лісу ОСОБА_5 та повідомив, що в обході №3, кварталі №21 Яворівського лісництва вчинено самовільну рубку. Виїхавши на місце, свідок виявив два пні, а також сліди трелювання, які вели до житлового будинку громадянина ОСОБА_6 . На території житлового будинку він виявив деревину у кількості яку пригадати не може, однак провівши заміри, дана деревина співпадала з розмірами пнів; допитано як свідка ОСОБА_5 , майстра лісу Яворівського лісництва, який повідомив, що 11.06.2021 року свідок разом із лісничим ОСОБА_4 виявили у кварталі №21 Яворівського лісництва ДП Самбірського лісгоспу самовільну рубку у кількості сім пнів. Пройшовши слідами трелювання, вони вийшли до житлового будинку громадянина ОСОБА_6 1953 року народження, жителя села Лосинець, Самбірського району Львівської області, допитано як свідка ОСОБА_6 , який повідомив, що в червні 2021року пішов поблизу лісового масиву с. Лосинець пасти корову, де побачив кілька хлистів деревини, які лежали там з осені 2020 року. Після цього, свідок за допомогою коня вирішив їх забрати, і притягнути до свого житлового будинку. Після цього, близько за два дні до нього прийшли працівники лісової охорони та запитували його звідки у нього ця деревина, на що свідок відповів, що знайшов біля лісу. Після того працівники лісової охорони покинули територію житлового будинку і прийшли за 1-2 дні вже з працівниками поліції. На їхні запитання «де деревина?», свідок відповів, що порізав і поскладав в дровітню. Пізніше вищезазначені особи поїхали з подвір`я свідка і ніяких претензій чи конфліктів не мали. Після цього близько в червні 2022 року до свідка зателефонували працівники поліції, та повідомили йому про самовільну рубку деревини у кількості 21 дерево, на що свідок відповідь, що ніякого відношення до цього не має і ніколи дерева не зрізав; отримано відповідь з Державної екологічної інспекції у Львівській області від 09.12.2022 про суму завданої шкоди внаслідок вчинення самовільної рубки.

Строк досудового розслідування закінчується 15.12.2023 року.

Зазначає, що непродовження строку досудового розслідування призведе до порушення прав та інтересів потерпілого та можливість відшкодувати заподіяну шкоду.

Дослідивши матеріали клопотання у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи, із посиланням на докази.

Інформація за вказаним фактом 15.06.2022 року внесена до ЄРДР за №0000228 та розпочато досудове розслідування за правовою кваліфікацією за ч.1 ст.246 КК України.

Під час проведення досудового розслідування виконано наступні слідчі дії: допитано свідків, скеровано запити, надано доручення оперативному підрозділу.

Як вказано в клопотанні, на цей час жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного злочину та строк досудового розслідування закінчується 15.12.2023 року, проте завершити досудове розслідування до вказаної дати неможливо, оскільки для виконання вимог кримінального процесуального закону щодо повного, всебічного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження необхідно провести такі слідчі та процесуальні дії: встановити свідків та очевидців кримінального правопорушення, які зможуть підтвердити обставини вчиненого кримінального правопорушення та вказати на особу правопорушника; провести радіорозвідку на місці події; провести з працівниками лісової охорони слідчий експеримент; призначити та отримати висновок комплексної судової лісо-технічної та інженерно-екологічної експертиз; провести одночасний допит, для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії (одночасні допити, обшуки, тимчасові доступи до інформацій операторів мобільного зв`язку, вручення повідомлення про підозру тощо) необхідність в яких виникне у ході досудового розслідування.

Проведення в повному обсязі вказаних вище процесуальних дій є можливим у разі продовження строку досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру на шість місяців (тобто до 15.06.2024 року).

Відповідно до ч.1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абз.2 ч.1 ст.219 КПК України, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений п.п. 1-3 ч.2 ст.219 КПК України.

Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, при постановленні ухвали вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав і мотивів, з врахуванням положень закону.

Відповідно до ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Загальний строк досудового розслідування не може перевищувати шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості (п.2 ч.2 ст.219 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України, він може бути продовжений в межах строків, встановлених п.п.2,3 ч.2 ст.219 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.294 КПК України клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу.

У даному кримінальному провадженні повідомлення особі про підозру не здійснювалося.

Частиною 1 ст.295-1 КПК України визначений порядок продовження строку досудового розслідування слідчим суддею, зокрема, у випадках, передбачених ст.294 КПК України, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.

Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості. Про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала.

В силу положень ч.1 ст.9 КПК Українипід час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.6 ст.22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч.3 ст.295-1 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування протягом трьох днів з дня його одержання, але в будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Ухвалення слідчим суддею рішення про продовження строків досудового розслідування передбачено нормами КПК України. Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України, слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Передбачений ч.2 ст.28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, передбачає можливість розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч.6 ст.28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст. 14 КПК України.

Водночас суд звертає увагу на те, що ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до ст.113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

У Системному звіті РБО зазначено, що ще одним видом зловживань правоохоронців, на яке РБО звертає у своєму звіті є «...неефективність (затягування) досудового розслідування, що, як правило, полягає в бездіяльності органів досудового розслідування та неналежному нагляді органів прокуратури у кримінальних провадженнях, які тривають роками» (стор. 4 системного звіту РБО).

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст.2 КПК України, що відображає вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ «Фридлендер (Frydlender) проти Франції» зазначено, що «розумність» строку провадження по справі повинна оцінюватися в світлі обставин справи і з посиланням на наступні критерії: складність справи, дії заявника і відповідних державних органів, а також значущості спору для заявника.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч.1 ст.6 Конвенції, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980 року); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968 року, «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 року, «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971 року).

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження мають бути спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.

Частиною 1 ст.40 КПК України визначено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, недотримання прокурором строків, визначених ч.5 ст294 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про те, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Згідно ст.309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Частиною 3 ст.309 КПК України передбачено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, а отже законодавець визначив саме такий спосіб реалізації права особи на судовий контроль законності такого виду рішень слідчого судді.

Керуючись ст.ст.110,219,294,295-1,369-372, КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання прокурора Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000228 від 15.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1