У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000690, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця міста Ужгорода, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000690, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023, відносно ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 08.09 2023 близько 11 години 30 хвилин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, з корисливих спонукань та з метою протиправного вилучення у власника всупереч його волі транспортного засобу, шляхом вільного доступу, відчинивши ворота паркану, проник на територію домогосподарства вищевказаної адреси, де знаходився транспортний засіб марки «OPEL» моделі «FRONTERA 3.2», зеленого кольору, державний номерний знак Словацької реєстрації НОМЕР_1 , 1999 року випуску, VIN НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звідки шляхом гнучкої зчіпки за допомогою буксируваного тросу причепив один кінець до автомобіля червоного кольору, марки «Volkswagen», інший до автомобіля марки «OPEL» моделі «FRONTERA 3.2», зеленого кольору, державний номерний знак Словацької реєстрації НОМЕР_1 , 1999 року випуску, VIN НОМЕР_2 , після чого сів до салону даного автомобіля, а саме на водійське сидіння, через відкриті двері та перемістив його за допомогою автомобіля червоного кольору, марки «Volkswagen».

Надалі ОСОБА_4 розпочав рух на автомобілі марки «OPEL» моделі «FRONTERA 3.2», зеленого кольору, державний номерний знак Словацької реєстрації НОМЕР_1 , 1999 року випуску, VIN НОМЕР_2 та почав рух з даного домоволодіння у напрямку СТО, що за адресою: м.Ужгород, вул.Болгарська, 3, де і залишив автомобіль, чим незаконно заволодів даним транспортним засобом.

27 вересня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, а саме незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому із проникненням у інше сховище.

Слідчий стверджує, що стороною обвинувачення дотримано вимогу обґрунтованої підозри, оскільки наразі наявні докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому із проникненням у інше сховище, обґрунтовується такими доказами, як:

1.документи:

?Протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 14 вересня 2023 року;

?протокол огляду місця події від 14 вересня 2023 року;

?протокол огляду місця події від 14 вересня 2023 року;

2) показання:

?потерпілого ОСОБА_7 , від 15 вересня 2023 року;

?свідка ОСОБА_8 від 15 вересня 2023 року;

3) речові докази:

?автомобіль марки «Opel» моделі «Frontera 3.2»;

4) експертизи:

?транспортно-товарознавча експертиза № СЕ-19/107-23/9053-АВ від 26 вересня 2023 року.

Слідчий зазначив, що метою застосування вказаного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

?переховуватися від органу досудового розслідування суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

?незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив таке задовольнити з наведених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 не заперечувала проти обрання даного запобіжного заходу.

У судовому засіданні підозрюваний не заперечував проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділенням відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000690, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

У межах здійснення кримінального провадження №0000690, 27.09.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, та обґрунтованість підозри доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене правопорушення від 14.09.2023 року, протоколом огляду від 14.09.2023 року, розпискою ОСОБА_4 від 14.09.2023 року, протоколом огляду місця події від 14.09.2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.09.2023 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.09.2023 року,висновком експерта від 26.09.2023 року №СЕ-19/107-23/9053-АВ, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 27.09.2023 року та іншими матеріалами справи.

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запропонований запобіжний захід (домашній арешт) пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що домашній арешт вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява № 23755/07, параграф 104). Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності та незаконно впливати на потерпілого, свідка.

Слідчий суддя вважає доведеними існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, ризик щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду має місце при обставинах, за яких підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у результаті визнання його винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень може переховуватись від слідства та суду.

Щодо ризику незаконного впливу на потерпілого та свідка, то слідчий суддя бере до уваги той факт, що підозрюваний може з метою зміни наданих раніше показань вчиняти вплив на останніх.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд врахував наявність ризиків, передбачених пунктами п. п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК, а також тяжкість покарання кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 в тому числі особу підозрюваного, те що останній має постійне місце проживання та визнання ним вини.

З огляду на вказане слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення підлягає до задоволення і щодо підозрюваного ОСОБА_4 слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня з покладенням на підозрюваного обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України, без застосування електронних засобів контролю.

Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000690, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023, відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду;

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22 години 00 хвили до 06 годину 00 хвилин;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - до 26 листопада 2023 включно.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді доручити відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 02 жовтня 2023 року о 16 год. 40 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1