У Х В А Л А

Іменем України

06 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , та представника власників майна, а саме: товариства з обмеженою відповідальністю «Фрейм Констракшн» - адвокат адвокатського об`єднання «Олега Мироненка» ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Деснянського районного суду м. Києва клопотання представника ТОВ «Фрейм Констракшн» адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000162 від 01.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.5 ст.191, ч.4 ст.191 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 01.06.2023 (справа №754/7129/23, н/п 1-кс/754/1528/23),

ВСТАНОВИВ :

11.10.2023 до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання, змістом якого представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 , просить скасувати арешт, накладений ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 01.06.2023 в межах кримінального провадження №0000162 від 01.07.2022, на грошові кошти у безготівковій формі, що належать ТОВ «Фрейм Констракшн», які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Сенс Банк»» та на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в АТ «Банк Альянс», в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять.

В обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, заявник послався на необґрунтованість прийнятого рішення, зазначаючи, що грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку, не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочину. Відсутність обґрунтованої підозри за кримінальним провадженням, невжиття заходів до її оголошення працівникам ТОВ «Фрейм Констракшн», за твердженнями заявника вказує, на безпідставність застосованого заходу забезпечення кримінального провадження.

В судовому засіданні, адвокат ОСОБА_4 , підтримав доводи клопотання про скасування арешту, звернувши увагу слідчого судді на перешкоджання законній господарській діяльності ТОВ «Фрейм Констракшн» шляхом безпідставного застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якими фактично унеможливлюється робота підприємства.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, стверджуючи про необхідність подальшого застосування вжитих заходів забезпечення кримінального провадження, оскільки арешт грошових коштів на рахунках підприємства забезпечує збереження доказової бази. Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, вживаються заходи на встановлення кола винних осіб та суми збитків спричинених державному бюджету.

Слідчий суддя, з`ясувавши правову позицію заявника, прокурора, вивчивши надані документи та матеріали, приходить до наступного.

В судовому засіданні беззаперечно було встановлено, що в межах кримінального провадження №0000202 від 18.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.5 ст.191, ч.4 ст.191 КПК України, яке розслідується СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві, ухвалами слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва від 01.06.2023 (у справах №754/7129/23 та № 754/7131/23) накладено арешт на кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Фрейм Констракшн» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Сенс Банк»» та на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в АТ «Банк Альянс».

Постановою прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 від 17.08.2023 матеріали досудового розслідування №0000202 від 18.08.2022 об`єднані у одне провадження з матеріалами досудового розслідування №0000162 від 01.07.2022, із подальшим використанням нумерації останнього.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту правової позиції прокурора настає, що досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000162 від 01.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.5 ст.191, ч.4 ст.191 КК України, триває. Досудовим слідством вживаються вичерпні заходи спрямовані на встановлення обсягу суми збитків спричинених державному бюджету при проведенні поточних ремонтів підвальних приміщень під найпростіші укриття у закладах освіти.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалами від 01.06.2023 обґрунтовано накладено арешт на грошові кошти підприємства задіяного у проведенні зазначених робіт. За наявності правових підстав, визначених ст.170 КПК України, зазначені грошові кошти є предметом злочинного посягання, тому з метою попередження можливості їх знищення або приховування, накладено арешт.

Вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом арешту грошових коштів підприємства є необхідною умовою для встановлення обставин вказаного кримінального провадження. Предмет злочинного посягання, в подальшому може бути використаний, в якості речового доказу у даному кримінальному провадження, що відповідає меті накладення арешту на майно, тому підстав вважати, що арешт накладено необґрунтовано, немає. Справедливість зазначеного твердження простежується із дослідження руху грошових коштів підприємства на арештованих рахунках дебетова частина, яких полягає у надходженні грошових коштів виключно від комунальних установ фінансованих з державного бюджету. Твердження захисника про перешкоджанню господарчій діяльності підприємства, спростовуються ухвалою слідчого судді ОСОБА_6 від 06.10.2023, якою частково задоволено клопотання захисника, та скасовано арешт з рахунків підприємства, в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів. По сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, виплат у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, сплати за спожиті комунальні послуги.

Твердження захисника ОСОБА_4 , «що дане кримінальне провадження не містить підтвердження про існування обґрунтованої підозри», «що виключає наявність підтвердження критерію, необхідного для обґрунтування даного виду заходу забезпечення кримінального провадження», не може бути використано, як підстава для скасування арешту. Оскільки, необхідність вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі накладення арешту, не визначається обґрунтованістю підозри, а відповідно до ч.1 ст.170 КПК України серед іншого застосовується з метою збереження речових доказів та забезпечення можливості стягнення із юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, тощо.

Постановлення ухвали слідчим суддею Деснянського районного суду м. Києва від 06.10.2023 у справі №754/13941/23 про часткове скасування арешту із грошових коштів підприємства, повністю виключає доводи захисника щодо перешкоджанню законній господарчої діяльності підприємства. Наведені в ухвалі слідчого судді мотиви є логічними, обґрунтованими, узгоджуються з обставинами провадження, інші підставі наведенні захисником були предметом розгляду апеляційної інстанції при перевірці доводів за відповідними скаргами, у тому числі і щодо походження грошових коштів арештованих на рахунках підприємства.

Так , у відповідності до п.9 ч.1 ст.309 КПК України ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі зазначається, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення (п.4 ч.2 ст.396 КПК України).

Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів.

Отже, зважаючи на приписи ст.309 та ст.174 КПК України, а також керуючись принципом правової визначеності, res judicata, тобто остаточності рішення суду у спірних правовідносинах, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку коли особа (підозрюваний, інший власник або володілець майна) вважає накладення арешту необґрунтованим, з цієї підстави він може: 1) оскаржити відповідну ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку, або 2) заявити клопотання про скасування арешту такого майна на підставі ст. 174 КПК України.

Однак одна і та ж підстава не може бути предметом неодноразового розгляду різними судами (слідчими суддями).

Слідчий суддя зауважує, що реалізація права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна обумовлена не тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження. Інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст.174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.

За наведених обставин, перевіривши надані сторонами матеріали, слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно слідчий суддя з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту, перевірив розумність та співрозмірність обмеження права власності з потребами кримінального провадження та дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора шляхом накладення арешту на грошові кошти підприємства. Подальше часткове скасування арешту, з метою забезпечення можливості здійснювати першочергові платежі, забезпечують здійснення господарчої діяльності підприємством та виконання зобов`язань перед працівниками та бюджетом.

Будь-яких нових доводів на підтвердження необхідності скасування арешту майна адвокатом не надано.

Таким чином, в ході розгляду клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту, ним не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, крім того адвокатом не доведено необґрунтованості накладення такого арешту.

В свою чергу, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке обмеження для виконання завдань кримінального провадження, а також завдань арешту майна, визначених в абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.

Поряд з цим слідчий суддя зауважує, що накладений арешт на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності. Такий захід є тимчасовим, але негативні наслідки через вжиття заходу забезпечення кримінального провадження шляхом арешту майна, обумовленні ґрунтовними сумнівами щодо належного виконання умов договору з проведення поточних ремонтів підвальних приміщень під найпростіші укриття у закладах освіти. Вжиті обмеження є розумними і співмірними, з огляду на завдання кримінального провадження та, з урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні, потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , діючого інтересах ТОВ «Фрейм Констракшн» про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст. 170-173, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника ТОВ «Фрейм Констракшн» адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000162 від 01.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.5 ст.191, ч.4 ст.191 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 01.06.2023, відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1