Справа 688/1992/23
№ 1-кс/688/371/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

13 лютого 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000335 від 09 травня 2023 року, про арешт майна,

встановив:

Старший дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні за №0000335 від 09 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, що 01 травня 2023 року невстановлена особа у невстановленому місці, шахрайським шляхом, під приводом отримання цінного подарунку, заволоділа грошовими коштами в сумі 119 000 гривень, належних для ОСОБА_5 , жительці м. Нетішин, які остання перерахувала на картковий рахунок за № НОМЕР_1 .

Під час досудового розслідування потерпіла ОСОБА_5 вказала, що протягом останніх трьох тижнів користувалась інтернет-знайомствами на сайті «loveeto.com», де познайомилась із чоловіком на ім`я ОСОБА_6 , який за даними вказаної сторінки проживає в м. Київ та в ході переписки, останній вказав, що протягом останніх трьох років проживає в Швеції, де працює по контракту та через декілька місяців планує повернутись до України. Переписку вели близько 3-ох тижнів, в ході чого, незнайомець увійшов в довіру та вказав, що має бажання надіслати дорогоцінний подарунок, що буде надісланий із-за кордону. Також, ОСОБА_6 попередив, що необхідно буде оплатити вартість доставки по Україні в сумі 800 доларів США, гроші, за яку він ніби вклав в пакунок, тобто такі повернуться при отриманні подарунку. Через деякий час, на мобільний телефону у додатку «Ватсап» з номеру мобільного телефону НОМЕР_2 написали, нібито зі служби доставки, в ході чого попросили перерахувати грошові кошти за доставку в сумі 29000 гривень, на картковий рахунок за № НОМЕР_1 . 01 травня 2023 року за допомогою мобільного додатку «Приват24» зі свого карткового рахунку перерахувала грошові кошти одним платежем перерахувала грошові кошти в сумі 29 000 гривень на вказаний вище рахунок (копію квитанції додаю). Того самого дня, невідомі з номеру мобільного телефону НОМЕР_2 написали, що необхідно буде оплатити сертифікат «антивідмивання» грошей вартістю 90000 гривень. Попередньо вказала, що немає таких коштів. Далі, невідомі вказали, що можна буде оплатити половину таких коштів та решту під час отримання пакунку. Цього ж дня, на картковий рахунок за № НОМЕР_1 знову відправила 45000 гривень. Через деякий час, з номеру мобільного телефону НОМЕР_2 написали, що менеджер не прийняв вказану суму та хоче повну оплату. Далі, переписувались з чоловіком на ім`я ОСОБА_6 , а саме за номером НОМЕР_3 та за номером НОМЕР_4 , який вказав, що необхідно відправити іншу частину грошових коштів, які отримає в пакунку, оскільки така оплата необхідна для надіслання пакунку. Після цього, того ж дня відправила іншу частину грошових коштів в сумі 45000 гривень на картковий рахунок за № НОМЕР_1 . В подальшому, з номеру мобільного телефону НОМЕР_2 , невідомі знову почали писати, що необхідно ніби відправити грошові кошти в сумі 500000 гривень, коли в той час зрозуміла, що це є шахраї.

01 червня 2023 року за ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 15 травня 2023 року проведено тимчасовий доступ до речей і документів в ході чого отримано інформацію по картковому рахунку № НОМЕР_1 , на який перераховано грошові кошти потерпілою та встановлено, що вказаний картковий рахунок належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особовий рахунок № НОМЕР_5 .

В ході дізнання проведено тимчасовий доступ до документів, що перебувають у володіння АТ «ПІРЕУС БАНК МКБ», де відповідно до виписки щодо карткового рахунку № НОМЕР_1 , належного NELSON OLUWATOBI ELIZABETH, ІНФОРМАЦІЯ_1 , особовий рахунок № НОМЕР_5 , наявна інформація про перерахунок грошових коштів, які надійшли від потерпілої ОСОБА_5 , а саме 01 травня 2023 року в сумі 29680 грн, та 01 травня 2023 року (09 травня 2023 року) в сумі 90000 грн, на рахунок банку «ПриватБанк»: Дог. Банк. Рах. НОМЕР_6 .

07 лютого 2024 року за ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 січня 2024 року проведено тимчасовий доступ до речей і документів в АТ КБ «ПриватБанк», в ході якого отримано інформацію по картковому рахунку за № НОМЕР_7 , який належить ОСОБА_8 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 , на який 01 травня 2023 року надходять вказані вище грошові кошти та якими в подальшому остання розпорядилась в якості покупок та іншим чином.

Постановою старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 12 лютого 2024 року банківську картку № НОМЕР_7 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З метою встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайських дій, виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на грошові кошти в межах завданого збитку (119000 грн), які знаходять на банківській карті № НОМЕР_7 , яка належить ОСОБА_8 ( ОСОБА_7 ), що знаходиться у володінні АТ КБ «ПриватБанк», із забороною використання та розпорядження грошовими коштами, в межах завданого збитку 119000 грн, які знаходяться на банківському особовому рахунку.

Згідно з ч.1, 2 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Прокурор ОСОБА_4 та дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі та просили задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000335 від 09 травня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому Кодексом порядку, у тому числі на рухоме та нерухоме майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів та грошей.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи, що банківська картка № НОМЕР_7 , яка належить ОСОБА_8 ( ОСОБА_7 ) та знаходиться у володінні АТ КБ «ПриватБанк», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою недопущення відчуження майна (зняття, перерахування грошових коштів) чи внесення змін про власників, слід накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищевказаній банківській картці, в межах завданого збитку.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в межах завданого збитку в сумі 119 000 гривень, які знаходяться на банківській карті № НОМЕР_7 , що належить ОСОБА_8 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться у володінні АТ КБ «ПриватБанк» (юридична адреса: вул. Грушевського, 1д, м. Київ 01001, Україна, адреса для кореспонденції: вул. Набережна Перемоги, 30, м. Дніпро, 49094, Україна, ), із забороною використання та розпорядження грошовими коштами, в межах завданого збитку 119000 грн, які знаходяться на банківському рахунку.

Ухвала підлягає негайному виконанню старшим дізнавачем СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя