Провадження №1-кп/127/365/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_3 ,

сторони захисту: адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 12 кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України (далі КК).

Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про витребування додаткових відомостей у кримінальному провадженні.

Клопотання мотивоване тим, що у сторони захисту виникли обґрунтовані сумніви у дотриманні строків досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні. З метою підтвердження наявних у сторони захисту сумнівів виникла необхідність у витребуванні у держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) відомості щодо руху кримінального провадження та вчинення відповідних процесуальних дій.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

Прокурор вважала, що правові підстави для задоволення клопотання відсутні.

Обвинувачена ОСОБА_7 та її захисники адвокати ОСОБА_4 і ОСОБА_6 подане клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого про витребування відомостей з ЄРДР, суд вважає за доцільне зауважити таке.

Заявляючи клопотання про витребування витягу з ЄРДР, сторона захисту послалась на ту обставину, що отримані відомості зможуть підтвердити або спростувати сумніви щодо дотримання стороною обвинувачення вимог КПК та Положення про порядок ведення ЄРДР.

Відповідно до частини першої статті 84 КПК доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Зі змісту частини другої статті 84 КПК випливає, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно з частиною першою статті 99 КПК документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до частини третьої статті 99 КПК сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Реченням другим частини третьої статті 99 КПК зроблене застереження, згідно з яким оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу. При цьому зі змісту частини четвертої статті 99 КПК випливає, що дублікат документа (документ, виготовлений таким самим способом, як і його оригінал), а також копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Отже, доказом у кримінальному провадженні під час судового розгляду може бути виключно оригінал або дублікат відповідних документів на підтвердження вчинення процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень.

Верховний Суд (далі ВС) у постанові від 26.03.2019 (справа № 807/1456/17) зазначив, що діяльність уповноважених службових осіб правоохоронних органів щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них.

У постанові від 09.09.2020 (справа № 761/28347/15-к) ВС дійшов висновку, що згідно з частиною другою статті 84 КПК витяг з ЄРДР не є процесуальним джерелом доказів, оскільки реєстр є лише електронною базою даних, відповідно до якої здійснюється збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до реєстру.

Крім того, у постанові від 08.04.2020 (справа № 826/7244/18) ВС звернув увагу на те, що інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, є та, яку було створено або одержано відповідачем у кримінальному провадженні після внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Доступ до такої інформації мають учасники кримінального провадження та інші особи у спеціальному порядку, визначеному КПК.

Отже, суд враховує, що сторона захисту заявила клопотання про витребування відомостей із ЄРДР, що в розумінні частини першої статті 99 КПК не є документом. При цьому захисники обвинуваченої не надали суду доказів того, що отримати відомості щодо кримінального провадження у порядку, визначеному КПК, іншим способом не представилось за можливе. Тому, аналізуючи доводи сторін кримінального провадження, суд дійшов до переконання, що в задоволенні клопотання захисників обвинуваченого в цій частині необхідно відмовити.

Керуючись статтями 331, 371 КПК, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченої ОСОБА_7 про витребування додаткових відомостей у кримінальному провадженні відмовити.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: