Справа № 629/5829/23
Провадження № 1-кс/629/1264/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000744 від 03.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 17.08.2023 звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi 9C NFC Aurora Green 3GB 64 ROM, моделі M2006C3MNG, EMEI1: НОМЕР_1 , EME12: НОМЕР_2 , в корпусі зеленого кольору, з чохлом чорного кольору, та кабелем живлення білого кольору, шляхом заборони користування та його відчуження.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 02.08.2023 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 31.07.2023 невідома особа, перебуваючи за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , таємно викрала мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9C в корпусі зеленого кольору, з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , чим завдала ОСОБА_5 майнову шкоду на загальну суму 4000 грн. Злочин вчинений в умовах воєнного стану.

02.10.2023 року до слідчого СВ Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області звернувся ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , із заявою про добровільну видачу мобільного телефону марки Xiaomi Redmi 9C NFC Aurora Green 3GB 64 ROM, моделі M2006C3MNG, EMEI1: НОМЕР_1 , EMEI2: НОМЕР_2 , в корпусі зеленого кольору, з чохлом чорного кольору та кабелем живлення білого кольору, який він купив у малознайомого хлопця на ім?я ОСОБА_7 .

Цього ж дня було проведено огляд предмету за участі ОСОБА_6 , а саме: мобільного телефону марки Хоті Redmi 9C NFC Aurora Green 3GB 64 ROM, моделі M2006C3MNG, EMEI1: НОМЕР_1 , EME12: НОМЕР_2 , в корпусі зеленого кольору, з чохлом чорного кольору, та кабелем живлення білого кольору.

02.10.2023 року постановою слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9C NFC Aurora Green 3GB 64 ROM, моделі M2006C3MNG, EMEI1: НОМЕР_1 , EME12: НОМЕР_2 , в корпусі зеленого кольору, з чохлом чорного кольору, та кабелем живлення білого кольору, визнано речовим доказом.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі та наполягає на його задоволені .

Власник майна в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, проти клопотання не заперечував.

Відповідно до ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за їх відсутності.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Під час вирішення питання накладення арешту на майно слід враховувати положення статі 131 КПК України, яка вказує про необхідність досягнення дієвості кримінального провадження під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94,132,173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися й у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя враховує, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно є доказом злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000744 від 03.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

З огляду на викладене, враховуючи, що тимчасово вилучене майно, яке добровільно видав ОСОБА_6 02.10.2023 року, має істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, з урахуванням правової підстави для арешту майна - з метою забезпечення його збереження, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.170,172,173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000744 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi 9C NFC Aurora Green 3GB 64 ROM, моделі M2006C3MNG, EMEI1: НОМЕР_1 , EME12: НОМЕР_2 , в корпусі зеленого кольору, з чохлом чорного кольору, та кабелем живлення білого кольору, заборонити користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Зберігання арештованого майна, здійснювати відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим та/або прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя Наталія ЦЕНДРА