У Х В А Л А

Іменем України

02 листопада 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Деснянського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000311 від 19.12.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 212, ч. 3 ст. 229 КК України,

ВСТАНОВИВ:

31.10.2023 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000311 від 19.12.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 212, ч. 3 ст. 229 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що 28.05.2019 ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва накладений арешт на кошти у безготівковій формі, що знаходяться на рахунках, які використовуються ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_1 ), як фізичною особою у АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 та як фізичною особоюпідприємцем у Чернівецькій філії АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , що відкриті у банківській установі АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299).

В судове засідання адвокат ОСОБА_5 не з`явилась, подала заяву про здійснення розгляду клопотання у її відсутність, клопотання просила задовольнити з викладених у ньому підстав.

У судове засідання прокурор Київської міської прокуратури не з`явився, про час і місце повідомлоений належним чином.

Вказане згідно з ч. 2 ст. 174 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання, а згідно з ч. 4 ст.107КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Стаття 2 КПК Українирегламентує, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, та застосування належної правової процедури.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимогКПК Українита судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Однак, враховуючи, що постановою ст.слідчого з ОВС третього слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м.Києві ОСОБА_6 від 20.08.2019 кримінальне провадження № 0000311 від 19.12.2018 закрите у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Частина 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначає, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Пункти 29-32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 (справа № 727/2878/19) визначають, що згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку, що уповноважений здійснити розгляд клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000311 від 19.12.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 212, ч. 3 ст. 229 КК України, яке закрите постановою ст.слідчого з ОВС третього слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м.Києві ОСОБА_6 від 20.08.2019.

Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 2 ст. 174 КПК України).

В силу вимог ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва від 28.05.2019 накладено арешт на кошти у безготівковій формі, що знаходяться на рахунках, які використовуються ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_1 ), як фізичною особою у АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 та як фізичною особоюпідприємцем у Чернівецькій філії АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , що відкриті у банківській установі АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, з тих підстав, що таке майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а також з метою збереження речових доказів.

Разом з тим, враховуючи, що кримінальне провадження № 0000311 від 19.12.2018 закрите у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, а питання щодо скасування арешту майна при цьому вирішене не було, з метою недопущення порушення прав власника майна, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість заявлених вимог та наявність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. 170, 174, 309, 369-372, 532 КПК України,слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000311 від 19.12.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 212, ч. 3 ст. 229 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва від 28.05.2019 року на кошти у безготівковій формі, що знаходяться на рахунках, які використовуються ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_1 ), як фізичною особою у АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 та як фізичною особоюпідприємцем у Чернівецькій філії АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , що відкриті у банківській установі АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1