СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1843/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді -ОСОБА_1 ,
за участю секретаря -ОСОБА_2 ,

провівши в приміщенні суду судове засідання за обвинувальним актом зареєстрованим у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0003738 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, не одруженого, не працюючого, з середньою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як на даний час наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України: незаконний вплив на свідків, переховування від суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Захисник, думку якого підтримав обвинувачений, заперечували щодо задоволення клопотання прокурора, та просили застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме особисте зобов`язання, оскільки обвинувачений не судимий, предмет крадіжки не значний, та обвинувачений співпрацював з органами досудового розслідування.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_3 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких, те, що на даний час залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), і на це вказують такі обставини, як суспільно небезпечний характер протиправних дій, в яких він обвинувачується і щодо яких органами досудового розслідування висунута обґрунтована підозра (обвинувачення); тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винним у вчинені інкримінованого злочину. Крім того, існує велика ймовірність того, що обвинувачений, перебуваючи на волі, зможе перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні під час судового провадження іншим чином; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин злочину.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України суд приймає до уваги дані про особу обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, вік та стан його здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

Таким чином, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігання ризикам,суд вважає, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Продовження строку тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції Ради Європи від 04.11.1950 року «Про захист прав людини і основоположних свобод», оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч.5 ст.182, ч.3 ст.183 КПК України, та враховуючи практику Європейського суду з прав людини, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»), суд знаходить правові підстави для визначення ОСОБА_3 застави - 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку суду є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 14.01.2024 (включно) і утримувати його у ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до Святошинського районного суду м. Києва із встановленою періодичністю;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до Святошинського районного суду м.Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну - невиконання яких, тягне можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів шляхом подачі апеляції до Київського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1