Справа №766/2606/23
н/п 1-кс/766/2145/23
УХВАЛА

про продовження строку дії запобіжного заходу

20.09.2023 року cлідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області капітан поліції ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу, матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001095 від 25.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч.1 ст.115 КК, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

ВСТАНОВИВ :

Слідчим відділом ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001115 від 29.07.2023 за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст.121 КК України, в якому ОСОБА_7 та ОСОБА_4 повідомлено про підозру. 30.07.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, вчинене групою осіб, що спричинила смерть потерпілого.

31.07.2023 ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду

Херсонської області ОСОБА_1 відносно підозрюваних обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб (до 26.09.2023 включно).

В клопотанні зазначено, що в ході досудового розслідування необхідно провести додаткові слідчі та процесуальні дії, завершення яких потребує додаткового часу, а саме:

-Завершити проведення додаткової судово-медичної експертизи трупу, з метою встановлення відповідності механізму нанесення тілесних ушкоджень;

-Завершити проведення судово-імунологічних експертиз щодо речових доказів, які призначені 07.08.2023 та на даний час не завершена, проведення яких ускладнено малою кількістю співробітників КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР, в зв`язку з постійними обстрілами м.Херсон, значною завантаженістю експертів;

-Продовжити строк тримання під вартою підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_4 оскільки 26.09.2023 закінчується строк дії ухвали запобіжного заходу, а згідно ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою необхідно подати за 5 днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою;

-Повідомити підозрюваним ОСОБА_7 та ОСОБА_4 про зміну раніше повідомленої підозри, вручити повідомлення самим підозрюваним та захиснику;

-Виконати вимоги ст. ст. 283, 290, 291 КПК України, адже у зв`язку із великим обсягом проведених слідчих дій та проведених експертиз стороні захисту необхідний достатній час для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Виконання запланованих слідчих дій дасть можливість одержати докази, які можуть бути використані під час судового розгляду як для доведення вини особи так і її невинуватості, а також забезпечити дотримання права на захист підозрюваного.

Вказані процесуальні дії не могли бути здійснені чи завершені раніше, до завершення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з об`єктивних причин, у зв`язку з проведенням великого обсягу слідчих дій та експертиз по кримінальному провадженню.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України, п. 1 ч. 3 ст. 294 КПК України, ст. 295 КПК України постановою керівника Херсонської окружної прокуратуристрок досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, а саме до 29.10.2023.

При цьому, враховуючи, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується 26.09.2023, виникла необхідність у продовженні дії запобіжного заходу до трьох місяців, а саме до 29.10.2023 в межах строку досудового розслідування.

Крім того, в клопотанні вказано наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього Кримінальним процесуальним кодексом України процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають суттєве значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

-незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити свою злочинну діяльність, завершити розпочате кримінальне правопорушення, яке не було доведено до кінця.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри (обвинувачення) у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, в ньому зазначених. З виступу прокурора, вбачається, що ризики не зникли, досудове розслідування триває, проводяться слідчі дії.

Захисник в судовому засіданні просив не задовольняти клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, оскільки клопотання необґрунтоване. Просить обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлене наступне.

31.07.2023 ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області відносно підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб (до 26.09.2023 включно), встановивши, що підозра є обґрунтованою та наявні ризики, що є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту без визначення застави. Строки досудового розслідування продовженні до 29.10.2023 року, оскільки необхідно виконати ряд слідчих дій, тобто досудове розслідування ще триває.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я людини, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 10 років, а також зважаючи на те, що після вчинення кримінального правопорушення покинув місце злочину, що дає обґрунтовані підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме того, що обвинувачений може переховуватися від суду з огляду на те, що у разі доведення його вини у вчиненні вказаного кримінального правопорушення йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 10 років позбавлення волі.

Матеріали клопотання дають підстави визначитись з наявністю ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідка ОСОБА_8 , з метою схиляння її до зміни наданих нею в ході розслідування показань з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки проживає з нею в безпосередній близькості, та особисто знайомий, та у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі буде мати можливість спілкування з нею та впливу на неї з метою схилення до зміни показань.

Крім цього, необхідно врахувати, що злочин в якому підозрюється

ОСОБА_4 , пов`язаний із застосуванням насильства, що у свою чергу свідчіть про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, підозрюваний в подальшому може продовжити свою аналогічну злочинну діяльність, вчинити новий злочин.

Серед обставин, які враховуються при обранні запобіжного заходу відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя або суд, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного (п.4 та п.6 ч.1 ст.178 КПК України).

Так, неповнолітніх дітей, дружини або утриманців у ОСОБА_4 немає, останній ніде не був працевлаштований, що вказує у сукупності саме на відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків, офіційного джерела доходу, що може спонукати підозрюваного до зміни місця проживання з метою забезпечення свого існування, що призведе до ухилення від правоохоронних органів та суду.

Будь-яких доказів, які б свідчили, що ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою» перестали існувати в матеріалах клопотання відсутні.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке можу бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч. 1 ст. 178, ч. 1 ст. 194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Крім того, у практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення особою особливо тяжкого злочину на початковому етапі розслідування виправдовує тримання його під вартою. Хоча, поряд з цим Суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).

Також у своїх рішеннях ЄСПЛ звертає увагу на те, що тяжкість злочину, вчиненого особою, та ризик його ухилення від слідства залишаються єдиними підставами для відмови суду у задоволенні клопотань про звільнення. При цьому, згідно з п. З ст. 5 Конвенції зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою, які мають бути чітко сформульовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року у справі «Яблонський проти Польщі», від 23 вересня 1998 року у справі «І. А. проти Франції», від 04 жовтня 2001 року у справі «Іловецький проти Польщі»).

Все вищевикладене в сукупності свідчить, що застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного та обмеження його конституційних прав, у даному випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Враховуючи вище викладене, оцінивши у сукупності всі обставини, з метою запобігти спробам підозрюваного ухилитися від слідства та суду, від виконання процесуальних дій, перешкодити встановленню істини у справі, забезпечити виконання ним процесуальних рішень, слідчий суддя не знаходить підстав для зміни щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу на менш суворий, з урахуванням цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, вважає доцільним, продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 діб в межах строку досудового слідства.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України судом не встановлено.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжних заходів не пов`язаних з триманням під вартою суд вважає, що вони не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст. 5 Конвенції звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте сторона захисту не надала таких гарантій.

Таким чином, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 4 пункту 1 статті 183 КПК України суд не визначає розмір застави, оскільки злочин які інкримінується підозрюваному вчинений із застосуванням насильства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу задовольнити.

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.

Продовжити строк «тримання під вартою» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 29.10.2023 року включно, що є не більше, ніж шістдесят днів з дати прийняття попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відповідає строку досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголошений в приміщенні суду 25.09.2023 р. о 13 год. 30 хв.

Слідчий суддяОСОБА_1