СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/555/24
ун. № 759/1287/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000476 від 25.01.2023 року,-

встановив:

17.01.2024 року адвокат ОСОБА_3 , який представляє інтереси власника земельної ділянки - ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 10.08.2023 року на двоповерховий об"єкт незавершеного будівництва, розмір якого становить 33 метри 50 сантиметрів в довжину та 13 метрів 90 сантиметрів в ширину, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :75:090:033, в рамках кримінального провадження №0000476 від 25.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, посилаючись на обставини викладені у клопотанні, зазначивши, що причина, на підставі якої було накладено арешт слідчим суддею на вказаний об"єкт незавершенного будівництва - начебто площа будинку суперечить містобудівним та архітектурним вимогам до розміщення та будівництва індивідуального садибного житлового будинку - є абсурдною, ніяких порушень зі сторони власника при будівництві будинку не допущено. Оскільки арешт земельної діялнки, що належить ОСОБА_5 , не дає можливості продовжити будівництво, власник встрачає час та кошти на забудову, яку планував завершити. Також зазначав, що відомості до ЄРДР по данному кримінальному провадженні внесені рік тому, однак, за цей час ніяких слідчих дій, крім накладення арешту на двоповерховий об"єкт незавершеного будівництва, здійснено не було, підозра нікому не оголошена, всі правовстановчі документи на вказаний об"єкт будівництва дійсні, норм забудови при його зведенні не порушено та його висота також відповідає будівельним нормам.

Прокурор Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 проти клопотання заперечував, вказуючи, що арешт на двоповерховий об"єкт незавершеного будівництва накладено законно, в даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні не закінчене, буде винесена постанова про призначення відповідної експертизи стосовно спірного об"єкта будівництва для з"ясування всих необхідних обставин, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Суд, заслухавши пояснення предстаника заявника та заперечення прокурора, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000476 від 25.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 10.08.2023 року задоволено клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м.Києва та накладено арешт на двоповерховий об"єкт незавершеного будівництва, розмір якого становить 33 метри 50 сантиметрів в довжину та 13 метрів 90 сантиметрів в ширину, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :75:090:033, власником якого являється ОСОБА_6 .

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказйм злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 вказаного Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення:збереження речових доказів;спеціальної конфіскації;конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні oб"єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

У рішенні Європейського суду з прав людини справа «Будченко проти України» в розділі «Оцінка суду» встановлено: п. 40 «Суд нагадує, що найважливішою вимогою статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання органу влади у мирне володіння майном має бути законним. Цей принцип означає, що застосовні положення національного законодавства є достатньо доступними, чіткими та передбачуваними у їх застосуванні.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України , до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Виходячи з вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що арешт із двоповерхового об"єкту незавершеного будівництва, розмір якого становить 33 метри 50 сантиметрів в довжину та 13 метрів 90 сантиметрів в ширину, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :75:090:033 та належить ОСОБА_5 , скасуванню не підялгає, а клопотання не підлягає задоволенню, оскільки на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно, а тому клопотання про скасування арешту майна, навіть з урахуванням усіх викладених в ньому доводів, задоволенню не підлягає, оскільки досудове розслідування триває, та потребує подальшого з`ясування.

Керуючись вимогами ст.ст.7, 9, 22, 98, 170-174, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенені клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000476 від 25.01.2023 року, - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 30.01.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1