Провадження №: 1-кс/755/4127/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" грудня 2023 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0003241 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Підгайці Підгаєцького району Тернопільської області, громадянки України, з вищою освітою, офіційно не працюючої, розлученої, маючої на утриманні малолітню дитину 2018 року народження, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

25.12.2023 року прокурор Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0003241 відносно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

ІІ. Зміст клопотання прокурора.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел на незаконне придбання, носіння та збут бойових припасів, у невстановлені досудовим розслідуванням час, місці та спосіб, незаконно, без передбаченого законом дозволу, придбала один корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та один запал іноземного виробництва AF-11, які, з метою подальшого незаконного збуту, перенесла до квартири у якій проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та почала зберігати з метою подальшого незаконного збуту.

У подальшому, ОСОБА_4 маючи корисливий мотив, з метою особистого збагачення, діючи з прямим умислом на збут бойового припасу без передбаченого законом дозволу, 21.09.2023 року домовилась з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про збут ручної осколкової гранати Ф-1 та повідомила час і місце зустрічі, де повинна була відбутись передача (збут).

Після чого, 21.09.2023 року о 18 год. 15 хв. ОСОБА_4 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, отримавши грошові кошти у сумі 4000 гривень незаконно збула ОСОБА_5 , якому доручено проведення оперативної закупки, корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та запал іноземного виробництва AF-11 (які згідно довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів у своїй сукупності відносяться до категорії боєприпасів).

Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/111-23/51170-ВТХ від 02.09.2023 року надані на дослідження предмети, є промислово виготовленими:

- запалом AF-11;

- спорядженим вибуховою речовиною корпусом ручної оборонної осколкової гранати Ф-1.

Наданий на дослідження, промислово-виготовлений, запал AF-11 відноситься до вибухових пристроїв та бойових припасів.

Наданий на дослідження, промислово-виготовлений, споряджений вибуховою речовиною корпус оборонної осколкової ручної гранати Ф-1 до вибухових пристроїв та бойових припасів не відноситься, є конструктивно оформленим зарядом вибухової речовини.

Наданий на дослідження, промислово-виготовлений, запал AF-11 відноситься до засобів детонування.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел на незаконне придбання, носіння та збут бойових припасів, у невстановлені досудовим розслідуванням час, місці та спосіб, незаконно, без передбаченого законом дозволу, придбала один корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та один запал іноземного виробництва AF-11, які з метою подальшого незаконного збуту, перенесла до квартири у якій проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та почала зберігати з метою подальшого незаконного збуту.

У подальшому, ОСОБА_4 маючи корисливий мотив, з метою особистого збагачення, діючи з прямим умислом на збут бойового припасу без передбаченого законом дозволу, 25.09.2023 року домовилась з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про збут ручної осколкової гранати Ф-1 та повідомила час і місце зустріч, де повинна була відбутись передача (збут).

Після чого, 25.09.2023 року, ОСОБА_4 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, отримавши грошові кошти у сумі 4000 гривень незаконно збула ОСОБА_5 , якому доручено проведення оперативної закупки, корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та запал іноземного виробництва AF-11, які у своїй сукупності відносяться до категорії боєприпасів.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел на незаконне придбання, носіння та збут бойових припасів, у невстановлені досудовим розслідуванням час, місці та спосіб, незаконно, без передбаченого законом дозволу, придбала один корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та один запал іноземного виробництва AF-11, які, з метою подальшого незаконного збуту, перенесла до квартири у якій проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та почала зберігати з метою подальшого незаконного збуту.

У подальшому, ОСОБА_4 маючи корисливий мотив, з метою особистого збагачення, діючи з прямим умислом на збут бойового припасу без передбаченого законом дозволу, 28.09.2023 року домовилась з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про збут ручної осколкової гранати Ф-1 та повідомила час і місце зустрічі, де повинна була відбутись передача.

Після чого, 28.09.2023 року, ОСОБА_4 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, отримавши грошові кошти у сумі 4000 гривень незаконно збула ОСОБА_5 , якому доручено проведення оперативної закупки, згідно довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів, корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та запал іноземного виробництва AF-11, які у своїй сукупності відносяться до категорії боєприпасів)

Крім того, 28.09.2023 року, в період часу з 15 год. 15 хв. по 17 год. 00 хв., в ході проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та в подальшому вилучено: предмет схожий на корпус гранати РГД-5, корпус гранати М-67, запал УЗРГМ-2, запал до гранати М-67, які остання зберігала за місцем проживання з метою подальшого збуту.

28.09.2023 року ОСОБА_4 , затримано в порядку ст.208 КПК України.

28.09.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

29.09.2023 року слідчим суддею Дніпровського районного суду міста Києва відносно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати квартиру АДРЕСА_3 щодня з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин ранку наступної доби.

Постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 від 17.11.2023 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 28.12.2023 року.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва було продовжено строк досудового розслідування до п?яти місяців, тобто до 28.02.2024 року, у зв?язку зі складністю вказаного кримінального провадження та об?єктивною необхідністю завершення всіх необхідних слідчих (розшукових) дій та прийняття процесуальних рішень.

На думку прокурора, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: рапортом ст. о/у Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 15.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.09.2023 року; протоколом ОМП від 21.09.2023 року; актом вибухотехнічної служби від 21.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 22.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.09.2023 року; висновком експерта від 02.10.2023 року №СЕ-19/111-23/51170-ВТХ; протоколом ОМП від 25.09.2023 року; актом вибухотехнічної служби від 28.09.2023 року; протоколом огляду місця події від 28.09.2023 року; протоколом обшуку від 28.09.2023 року; висновком експерта №СЕ-19/111-23/53418-БЛ від 11.10.2023 року; протоколом затримання особи від 28.09.2023 року; протоколом особистого обшуку від 28.09.2023 року; протоколом обшуку затриманої особи; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Тримісячний строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 28.12.2023 року, однак завершити досудове розслідування у встановлений законом строк не представляється за можливе, оскільки з об`єктивних причин необхідний додатковий строк для проведення та завершення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, без виконання яких не буде досягнуто одного з основних завдань кримінального провадження, визначеного у ст.2 КПК України, щодо забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, а саме необхідно:

- отримати висновок експерта за результатами призначеної комплексної вибухово-технічної та матеріалів, речовин та виробів експертизи;

- завершити розсекречення матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій;

- вирішити питання про зміну раніше повідомленої підозри;

- за необхідності виконати інші слідчі та процесуальні дії.

Враховуючи викладене, прокурор вважає, що на даний час існують ризики, а саме:

1) п. 1 ч.1 ст.177 КПК України - підозрювана ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість покарання за вчинення злочину, у вчиненні якого вона на цей час підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого засудження;

2) п. 4 ч.1 ст.177 КПК України - підозрювана ОСОБА_4 , може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, а саме не з`являтися на виклики слідчого чи прокурора, що в свою чергу може вплинути на строки досудового розслідування.

На думку прокурора, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Враховуючи перелічені ризики, прокурора вважає, що саме такий запобіжний захід може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, а тому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

ІІІ. Позиція сторін кримінального провадження в судовому засіданні з розгляду клопотання прокурора.

1.Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала з підстав, викладених у ньому, і стверджувала, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваної, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просила суд продовжити підозрюваній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

2.Підозрювана ОСОБА_4 пояснила, що визнає свою провину, співпрацює зі слідством та не заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора.

ІV. Положення закону, яким керувався слідчий суддя.

Згідно ч.6 ст.181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений в межах строку досудового розслідування у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 181 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

V. Підстави запобіжного заходу, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, та висновки суду.

Вислухавши доводи та пояснення підозрюваної, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 13.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України (кримінальне провадження №0003241).

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваної щодо вручення їй копії клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу. Таким чином, прокурором виконані вимоги ст.199 КПК України.

28.09.2023 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

28.09.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

29.09.2023 року слідчим суддею Дніпровського районного суду міста Києва відносно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати квартиру АДРЕСА_3 щодня з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин ранку наступної доби.

Постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 від 17.11.2023 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 28.12.2023 року.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва було продовжено строк досудового розслідування до п?яти місяців, тобто до 28.02.2024 року, у зв?язку зі складністю вказаного кримінального провадження та об?єктивною необхідністю завершення всіх необхідних слідчих (розшукових) дій та прийняття процесуальних рішень.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: рапортом ст. о/у Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 15.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.09.2023 року; протоколом ОМП від 21.09.2023 року; актом вибухотехнічної служби від 21.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 22.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.09.2023 року; висновком експерта від 02.10.2023 року №СЕ-19/111-23/51170-ВТХ; протоколом ОМП від 25.09.2023 року; актом вибухотехнічної служби від 28.09.2023 року; протоколом огляду місця події від 28.09.2023 року; протоколом обшуку від 28.09.2023 року; висновком експерта №СЕ-19/111-23/53418-БЛ від 11.10.2023 року; протоколом затримання особи від 28.09.2023 року; протоколом особистого обшуку від 28.09.2023 року; протоколом обшуку затриманої особи; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваною ОСОБА_4 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваної, міцність її соціальних зв`язків, репутацію підозрюваної, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у скоєні злочину, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання від трьох до семи років позбавлення волі, раніше не судима, офіційно не працевлаштована, законного джерела доходу не має.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , конкретні обставини справи, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваної ризик, передбачений ст.177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.199 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваної під домашнім арештом, тому клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту необхідно задовольнити та продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби ОСОБА_4 відповідно до ухвали слідчого судді від 29.09.2023 року до п`яти місяців в межах строку досудового розслідування.

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

При цьому, слідчий суддя вважає, що покладені на підозрювану обов`язки за своєю суттю є пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваної, у зв`язку з чим їх застосування не суперечить п.2 ч.3 ст.132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0003241 відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити застосування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, з перебуванням останньої за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 лютого 2023 включно.

Заборонити підозрюваній ОСОБА_4 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, у нічний час доби, а саме: з 22-00 до 06-00 години наступного дня.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання та роботи.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Визначити строк дії даної ухвали слідчого судді - до 26 лютого 2023 року включно.

Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваної. Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, і повідомити про це суд.

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_4 прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , до 22-00 години, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу їй заборонено залишати житло у нічний час доби. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора та слідчого у даному кримінальному провадженні.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1