Справа № 461/8549/21
Провадження № 1-кс/461/6155/23
УХВАЛА

02.11.2023 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого відділу СУ ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Мінськ республіки Білорусь, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який проживав за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000466 від 17.03.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, покликаючись на те, що 04.09.2016 у період часу з 17:40 по 18:00 год. ОСОБА_5 під надуманим приводом заїхав на територію станції ТОВ «МСС «ТІДІСІ-ДАЛЬНОБОЙ», яка розташована за адресою: Львівська область Пустомитівський район с. Сороки-Львівські, 524 кілометр автодороги Київ-Львів діючи умисно, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, загальноприйнятих норм моралі, діючи із особливою зухвалістю, нахабно виявляючи зневажливе ставлення до існуючих у суспільстві правил поведінки, наявним у нього, заздалегідь заготовленим для нанесення тілесних ушкоджень, металевим прутом (арматурою) пошкодив чотири камери зовнішнього відеоспостереження ActiveCam 700 вартістю 12 646, 61 грн. після чого, продовжуючи свої протиправні дії розпочав конфлікт з паркувальником згаданої станції ОСОБА_6 , який намагався припинити його хуліганські дії, під час якого висловлювався нецензурною лайкою та використовуючи вищезгаданий, заздалегідь заготовлених для нанесення тілесних ушкоджень предмет, а саме, металевий прут (арматуру) довжиною близько 150 см. умисно намагався нанести удар ОСОБА_6 , від якого останній ухилився.

Після того, паркувальник ОСОБА_6 з метою уникнення подальшого конфлікту з ОСОБА_5 , зачинився у приміщенні станції та спостерігав за діями останнього.

В цей час, ОСОБА_5 продовжуючи свої протиправні дії, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, загальноприйнятих норм моралі, діючи із особливою зухвалістю пошкодив 260 метрів електрокабелю AWG (2x10 мм.) вартістю 13 000 грн. та генератор KIRSCH D54293 вартістю 22 944 грн. у зв`язку із чим, по території вищезгаданої станції пропала напруга та фактично зупинила належне функціонування місцевого підрозділу ТОВ «МСС «ТІДІСІ-ДАЛЬНОБОЙ»,

Виклики ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні здійснено з додержанням вимог ст. 135 КПК України.

Однак, за неодноразовими викликами ОСОБА_5 у слідче управління Головного Управління Національної поліції у Львівській області не з`явився, і не повідомив про причини свого неприбуття, що підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Окрім цього встановлено, що ОСОБА_5 22.03.2019 перетнув державний кордон України через пункт пропуску «Вільча» у республіку Білорусь та на даний час його точне місце перебування не відоме.

08.08.2019, слідчим слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 за погодженням з прокурором відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , в рамках розслідування кримінального провадження № 0000466 від 17.03.2017 року було складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яке цього ж дня скеровано поштою з повідомленням про вручення останньому.

Відповідно до інформації отриманої від Державної прикордонної служби, ОСОБА_5 - 22.03.2019 перетнув державний кордон України через пункт пропуску «Вільча» у республіку Білорусь та на даний час на територію України не повертався.

21.08.2019 слідчим в СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 винесено постанову про оголошення ОСОБА_5 в розшук, проведення якого доручено працівникам УКР ГУНП у Львівській області.

З метою розшуку ОСОБА_5 . СРЗПО ВКП Білоцевківскього РУП ГУНП у Київській області 24.04.2019 заведено ОРС категорії «Розшук» № 02-1929.

30.10.2023 слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 винесено постанову про оголошення підозрюваного ОСОБА_5 в міжнародний розшук.

Враховуючи, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, з метою уникнення кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування, його оголошено в міжнародний розшук, просить слідчого суддю проводити розгляд клопотання за відсутністю підозрюваного.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Підозрюваний в судове засідання не з`явився.

Дослідивши клопотання слідчого, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

З матеріалів клопотання вбачається, що до інформації отриманої від Державної прикордонної служби, ОСОБА_5 - 22.03.2019 перетнув державний кордон України через пункт пропуску «Вільча» у республіку Білорусь та на даний час на територію України не повертався.

Окрім того, 30.10.2023 слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 винесено постанову про оголошення підозрюваного ОСОБА_5 в міжнародний розшук.

Таким чином, слідчим в клопотанні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами території України, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Суд вважає, що чинний КПК України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у будь-якому із видів розшуку. Однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) має бути винесена органом досудового розслідування відповідна постанова (ч. 2 ст. 281 КПК України). Будь-яких інших документів, зокрема, довідки Інтерполу, витягу з бази Інтерполу тощо, зазначена норма закону (ч. 2 ст. 281 КПК України) не вимагає.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів в тому, що особа, можливо, вчинила злочин, підтверджується долученими до матеріалів клопотання матеріалами, зокрема:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 18.06.2019 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 16.07.2019 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 .

Слідчим у клопотанні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема:

-ризику, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Даний ризик підтверджується тим, що у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого злочину ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до семи років, що за ступенем тяжкості відноситься, відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, до тяжкого злочину і це може стимулювати підозрюваного до втечі. Крім того, підозрюваний на момент розгляду клопотання перебуває у державному та міжнародному розшуку, оскільки 22 березня 2019 року здійснив виїзд з території України та місцеперебування останнього на сьогоднішній день не встановлено;

-ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на учасників кримінального провадження. Вказаний ризик підтверджується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань (ст. 23 КПК України), свідки судом ще не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку відносно нього.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами території України, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, відтак слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задоволити.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішуються, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 131, 177-178, 187-188, 193, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задоволити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1