Справа № 629/147/24
Провадження № 1-кс/629/30/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000007 від 02.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 09.01.2024 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, а саме: чавунну плиту для пічного опалення, розміром 45х75 см, товщиною 0,9 см, з двома круглими отворами для конфорок діаметром 19 та 24 см, в комплекті з чавунними конфорками в кількості 9 штук, яка була у використанні, без видимих механічних пошкоджень, вилучену у ОСОБА_5 08.01.2024, на відкритій ділянці місцевості біля домоволодіння АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду місцевості, з метою збереження речових доказів шляхом заборони їх відчуження, розпорядження, знищення, перетворення, псування та пошкодження.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 01.01.2024 до Лозівського РВП надійшла заява від ОСОБА_6 , про те що невідома особа в період з 18.12.2023 по 25.12.2023, через вікно проникла до його дачного будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , звідки викрала чавунні плиту з конфорками та колосники, електролічильник та електричний дріт, чим завдала останньому майнову шкоду в розмірі близько 2000 грн.

Відомості за даним фактом 02.01.2024 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000007 за ч.4 ст.185 КК України.

08.01.2024 року в ході проведення огляду місцевості на відкритій ділянці місцевості біля домоволодіння по АДРЕСА_1 , у ОСОБА_7 , за його добровільною згодою, слідчим було виявлено та вилучено: чавунну плиту для пічного опалення, розміром 45х75 см, товщиною 0,9 см, з двома круглими отворами для конфорок діаметром 19 та 24 см, в комплекті з чавунними конфорками в кількості 9 штук, яка була у використанні, без видимих механічних пошкоджень, яку ОСОБА_7 23.12.2023 придбав у раніше йому незнайомого ОСОБА_8 .

Вищевказану чавунну плиту з конфорками постановою слідчого від 08.01.2024, було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності та наполягав на його задоволенні.

Власник майна в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, щодо задоволення клопотання не заперечував.

Відповідно до ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за їх відсутності.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Як вбачається з п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя враховує що зазначене у клопотанні майно, може бути доказом у кримінальному провадженні, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є об`єктом кримінально протиправних дій.

Враховуючи, що майно, вилучене 08.01.2024 в ході огляду місцевості, має істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, з урахуванням правової підстави для арешту майна - з метою забезпечення його збереження, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.170,172,173 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000007 задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: чавунну плиту для пічного опалення, розміром 45х75 см, товщиною 0,9 см, з двома круглими отворами для конфорок діаметром 19 та 24 см, в комплекті з чавунними конфорками в кількості 9 штук, яка була у використанні, без видимих механічних пошкоджень, з метою збереження речових доказів заборони їх відчуження, розпорядження, знищення, перетворення, псування та пошкодження.

Зберігання арештованого майна, здійснювати відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим та/або прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_9