Справа № 212/3023/17
У Х В А Л А

10 жовтня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: Головуючого судді - ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури - ОСОБА_3 , обвинуваченого - ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження №0000450 від 11.03.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-

встановив:

В провадженні суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про дослідження показів свідків сторони обвинувачення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шляхом відтворення їх показів, наданих у судовому засіданні раніше визначеному складу суду до заміни головуючого судді у справі у присутності обвинуваченого та його захисника, оскільки встановити місцезнаходження цих свідків не надалось можливим.

Захисник обвинуваченого не заперечував проти заявленого клопотання, вказуючи, що вподальшому такі покази повинні бути визнання судом неналежними та недопустимими.

Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора, вказуючи на необхідність розшуку вказаних свідків і їх допиту у судовому засіданні.

Вислухавши в судовому засіданні думку сторін,

Справа перебуває у провадженні суду тривалий час, при цьому виклики у судові засідання свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 здійснювався судом неодноразово, при цьому судові повістки повертались без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.к.п.208-214).

Крім того, згідно рапортів працівників поліції ВКП Криворізького РУП ГІНП в Дніпропетровській області, при неодноразовому відвідуванні адрес місця проживання свідків ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_7 ( АДРЕСА_2 ) з метою особистого вручення повісток встановлено, що свідки за вказаними адресами не проживають, місце їх перебування не відоме, телефонний зв`язок з ними також встановити не вдалося (т.3 а.с.93, 122, 146-148, 197-198).

За клопотанням прокурора ухвалою суду від 18 вересня 2023 року на підставі ст.333 КПК України, доручено працівникам КРУП ГУНП у Дніпропетровській області провести слідчі та розшукові дії з метою встановлення місця знаходження та/або проживання (перебування) свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (т.3 а.с.204).

На виконання вказаної ухвали судом отримана інформація про те, що свідок ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_1 не проживає, крім того свідок ОСОБА_7 за адресою АДРЕСА_2 також не проживає. За даними інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційного порталу Національної поліції України» інші адреси мешкання свідків не встановлені. За результатами перевірки міжвідомчої системи «Аркан ЦП» за період з 05.10.2018 року по 05.10.2023 року відсутня інформація щодо перетину кордону свідками ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (т.3 к.к.п.215-217).

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_6 допитані безпосередньо у судовому засіданні 06 вересня 2018 року попереднім складом суду з дотриманням вимог ст. 352 КПК України за участю обвинуваченого та його захисника, яким було надано право перехресного допиту свідків сторони обвинувачення (т.1 а.к.п.106-109).

Вирішуючи питання щодо можливості дослідження показів свідків шляхом відтворення звукозапису їх допиту у попередньому складі суду, суд враховує, що однією з загальних засад кримінального провадження є безпосередність дослідження показань (п.16 ч.1 ст.7 КПК України). Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених КПК України. Сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом (ст.23 КПК України).

Принцип безпосередності дослідження доказів спрямований передусім на забезпечення права сторін на перехресний допит особи, яка дає показання, що дає стороні можливість з`ясувати всі обставини, які вона вважає важливими для вирішення справи, уточнити показання свідка та поставити під сумнів ті чи інші повідомлення особи або її репутацію. Щодо сторони захисту, то це право забезпечується також і пунктом «d» частини3 статті 6 Конвенції, щодо якого Європейський суд з прав людини зазначав, що до того, як визнати особу винуватою, усі докази проти неї мають зазвичай бути представлені в її присутності під час публічного розгляду з метою надати можливість для спростування. Виключення з цього принципу є можливими, але не можуть порушувати права захисту, які, як правило, вимагають, щоб обвинуваченому була надана адекватна та відповідна можливість викликати та допитати свідка проти нього, або коли свідок надає показання, або на наступних етапах провадження.

Разом з цим суд також враховує правові позиції Верховного Суду, викладені в постанові від 19 листопада 2019 року у справі № 750/5745/15-к (провадження № 51-10195 км 18), а також постанові від 02 лютого 2022 року у справі № 127/19452/16-к (провадження № 51-717км20), у яких зазначено, що засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах.

Таким чином, положення ч.4 ст.95 КПК України, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, не може тлумачитися як безумовна заборона використання показань, які особа давала перед іншим складом суду у тій же справі.

Стаття 225 КПК України передбачає в певних випадках можливість судового допиту особи під час досудового розслідування, і такі показання є допустимими за умови дотримання порядку, передбаченого вказаною нормою права. Найбільш істотними складовими цього порядку є здійснення допиту перед суддею в судовому засіданні, участь сторін та дотримання правил допиту, передбачених для судового розгляду.

На відміну від допиту в порядку ст.225 КПК України, яка допускає допит за відсутності однієї зі сторін, допит під час судового розгляду справи по суті відбувається за обов`язкової участі сторін. Такий допит надає сторонам, зокрема, стороні захисту, можливість провести його більш ефективно, оскільки на цей час сторонам вже відомі елементи пред`явленого обвинувачення та докази отримані під час досудового розслідування.

Таким чином, оскільки судом вчинені всі необхідні та можливі заходи для забезпечення явки в судове засідання свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , враховуючи, що вказані особи раніше вже були допитані безпосередньо у судовому засіданні, при цьому обвинуваченому та його захиснику було повною мірою забезпечено право перехресного допиту свідків сторони обвинувачення, з огляду на необхідність дотримання розумних строків судового розгляду кримінального провадження, суд дійшов висновку про можливість дослідження показів вказаних свідків шляхом відтворення звукозапису їх допиту у судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22, 225, 372 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Здійснити дослідження показів свідків сторони обвинувачення ОСОБА_7 та ОСОБА_6 шляхом відтворення звукозапису наданих свідками показів під час їх допиту 06 вересня 2018 року у судовому засіданні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, відповідно до журналу судового засідання, який міститься в томі № 1 а.к.п.108-109.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 13.10.2023 року о 14.20 годині.

Суддя ОСОБА_1