№ 1-кс/755/3951/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" грудня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці Київської області, м. Біла Церква, українці, громадянці України, розлученій, маючій на утриманні дитину 2011 р.н., офіційно працюючій продавцем у ТОВ «ЧПОК», із середньо-спеціальною освітою, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючій за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимій,у кримінальному проводженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004139 від 11.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 10.12.2023 року на спецлінію «102» від ОСОБА_4 надійшло повідомлення про викрадення особистих речей її брата ОСОБА_7 , що мало місце у кафе «Фабор» за адресою: м. Київ, ПКіВ «Гідропарк» по проспекту Броварському в м. Києві. На місце події було направлено екіпаж «Рубін» № 401 у складі командира взводу УПП ДПП у м. Києві ОСОБА_8 та інспектора ОСОБА_9 . Прибувши на місце виклику, останні виявили, зокрема, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 і почали відпрацьовувати виклик, встановлювати осіб, що знаходились біля кафе «Фабор», з`ясовувати бажання ОСОБА_7 на написання заяви про вчинення кримінального правопорушення. При цьому, ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, неодноразово висловлювалась нецензурною лайкою у бік працівників поліції та погрожувала їх звільненням.

Приблизно о 23 годині 57 хвилин, командир взводу УПП ДПП у м. Києві ОСОБА_8 сів на водійське сидіння службового автомобіля та намагався зачинити двері, однак, йому почала перешкоджати ОСОБА_10 . У цей же час, ОСОБА_8 вийшов зі службового автомобіля, а ОСОБА_10 , в свою чергу, почала чіплятися до ОСОБА_8 та своєю рукою схопилась за капюшон працівника поліції, намагаючись його стягнути. У цей час, у ОСОБА_4 на ґрунті раптово виниклої агресії по відношенню до поліцейського ОСОБА_8 , який в цей час виконував свої службові обов`язки, виник злочинний умисел на нанесення легких тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу, у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків. Реалізуючи вказаний злочинний умисел, спрямований на нанесення легких тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу, у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків, ОСОБА_4 підійшла до ОСОБА_8 , дістала наявний при ній спеціальний засіб - газовий балончик «Терен-4М» та розпилила струмінь газу сльозоточивої і дратівливої дії в обличчя останнього. Після цього ОСОБА_8 відійшов від автомобіля, дістав спеціальний засіб - газовий балон «Терен-4М» та застосував відносно ОСОБА_4 , а після цього, повернувся до службового автомобіля та сів на водійське сидіння. Однак, ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, підійшла до службового автомобіля, в якому сидів ОСОБА_8 , та через відкриті водійські двері повторно розпилила струмінь газу сльозоточивої та дратівливої дії в обличчя останнього. У подальшому, протиправні дії ОСОБА_4 були припинені працівниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

11 грудня 2023 року ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину

На підставі зібраних доказів, 11.12.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення від 11.12.2023 року; рапортами працівників поліції про результати виїзду за викликом від 11.12.2023 року; протоколом огляду місця події від 11.12.2023 року; довідкою з КНП «Олександрівська міська клінічна лікарня» від 11.12.2023 року про діагноз потерпілого; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.12.2023 року; протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 11.12.2023 року; речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею нетяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, за який передбачено покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.

Ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що вона, усвідомлюючи міру покарання за інкриміноване їй кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на свідків та потерпілого підтверджується тим, що підозрювана шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду в подальшому.

Крім того, підозрювана ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про можливість вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, врахувати її репутацію, вік, стан здоров`я, наявність у неї неповнолітньої дитини на утриманні.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому, зазначивши, що дійсно, підозрювана ОСОБА_4 має на утриманні малолітню дитину і їй необхідно працювати для її утримання. На думку органу досудового розслідування запобіжний захід у вигляді домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної. На даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та впливати на свідків, а тому, є доцільним застосувати до останньої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Захисник ОСОБА_6 не заперечувала проти задоволення клопотання, однак, просила застосувати її підзахисній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період з 23 години до 06 години, оскільки остання офіційно працює з 08 години до 22 години і їй буде недостатньо часу, щоб вчасно доїхати до роботи та потім повернутися додому. Зокрема, зазначила, що у Київській області проживає похилого віку мати ОСОБА_4 , яка потребує допомоги, а тому, просила покласти на її підзахисну обов`язок, а саме: не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження. Зокрема, зазначила, що ОСОБА_4 щиро кається у скоєному та бажає співпрацювати з органом досудового розслідування.

Підозрювана ОСОБА_4 підтримала думку свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думки прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Заслухавши думки прокурора, захисника та підозрюваної ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що ризики, наведені у клопотанні, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою в інкримінованому їй кримінальному правопорушенні, а також, на конкретні обставини кримінального провадження та її особу, у зв`язку з чим, приходить до висновку про задоволення клопотання.

Разом з тим, враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_4 офіційно працює та має матір похилого віку, яка проживає у Київській області та потребує допомоги, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити підозрюваній залишати місце свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, в період часу з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин та заборонити останній не відлучатися саме за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 181, 184, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, строком на 60 днів до 08 лютого 2024 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою, включаючи виклик за допомогою телефонного зв`язку, електронної пошти, СМС-повідомлення; не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: