У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю:секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу гр. ОСОБА_3 на постанову дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про закриття кримінального провадження № 0000571, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача СД Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000571, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Вказану постанову заявниця вважає незаконною і такою, що підлягає скасуванню з огляду на те, що дізнавачем не долучено до справи висновок експерта про визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень.

Потерпіла ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, однак її представник подав заяву, в якій просить розглянути скаргу без їхньої участі.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки не повідомив.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, та положень ч. 3 ст. 306 КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутності особи, бездіяльність якої оскаржується, на підставі поданих заявником доказів.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, рішення слідчого, прокурора, дізнавача про закриття кримінального провадження на стадії досудового розслідування може бути оскаржено заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000571, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2023 за ч. 1 ст. 125 КК України.

З витягу встановлено, що 03.07.2023 в чергову частину Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшла заява ОСОБА_5 про те, що їй умисно спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також встановлено, що 31 липня 2023 року дізнавач виніс постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Постанова мотивована тим, що свідків та очевидців даної події не встановлено, зібраних органом досудового розслідувнаня доказів не є достатньо для розгляду справи в суді, можливість отримання додаткових доказів шляхом проведення інших слідчих дій вичерпана.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, обставини, які є підставою закриття кримінального провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК.

Згідно з ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора та у встановлених КПК випадках на потерпілого.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Всупереч зазначеному, в ході перевірки обставин вчинення кримінального правопорушення, слідчим в порушення вимог ч. 2 ст. 9 КПК України щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження не було надано аналізу тим обставинам, на які посилається скаржниця, не проведено всього обсягу слідчих дій, спрямованих на встановлення обставин кримінального правопорушення.

Зокрема, слідчим не допитно у якості потерпілої гр. ОСОБА_3 , не опитано ОСОБА_6 , на якого вказує потерпіла, як на особу, яка нанесла їй тілесні ушкодження, не долучено висновок судово-медичної експертизи, яка є обов`язковою з метою визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, згідно з вимогами ч. 2 ст. 242 КПК України.

За таких обставин, посилання слідчого у постанові про закриття кримінального провадження на проведення органом досудового розслідування всього необхідного комплексу

слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне та неупереджене дослідження обставин кримінального правопорушення, є безпідставним, передчасним та необґрунтованим.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися лише після всебічного повного та об`єктивного дослідження усіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами КПК України.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, на підставі викладеного, слідчий суддя розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на його розгляд, перевіривши надані на їх обґрунтування докази, дійшов до висновку, що скарга ОСОБА_5 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 284, 303, 304, 306, 307, 309, 369 КПК України слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Постанову дізнавача СД Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 31 липня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0000571, відомості про яке внесені 04.07.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, скасувати та направити матеріали кримінального провадження для продовження досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1