Справа № 464/4838/23
пр.№ 1-кс/464/860/23
У Х В А Л А

22 вересня 2023 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

у с т а н о в и л а :

Заявник звернувся до слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова зі скаргою, в якій просить зобов`язати дізнавача Відділу поліції № 2 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області (Сихів) розглянути його заяву від 10 липня 2023 року у порядку ст.214 КПК України та невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді скарга передана слідчому судді ОСОБА_1 .

У зв`язку із неявкою учасників справи фіксування за допомогою технічних засобів провадження в суді не здійснюється відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши скаргу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

21 липня 2023 року на адресу суду надійшла відповідна скарга ОСОБА_3 .

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність дізнавача, слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, що є в даному випадку. Відтак вимога, заявлена заявником, ґрунтується на вимогах процесуального Закону і подана до суду скаргу в строк, визначений ч.1 ст.304 КПК України.

Натомість, згідно із ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її

Справа призначалась до розгляду на 26 липня 2023 року, 03 серпня 2023 року, 13 вересня 2023 року, 22 вересня 2023 року, однак заявник у жодне судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Не забезпечив явку адвоката, у тому числі через механізм Закону України «Про безоплатну правову допомогу».

У порядку ст.135 КПК України заявник неодноразово повідомлявся про розгляд справи за місцем проживання, зазначеним у скарзі: АДРЕСА_1 . Натомість рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення повернулося до суду без вручення за підстави «не існує будинку».

Інші засоби зв`язку, як і адреса проживання, у матеріалах справи (у тому числі матеріалах розгляду звернення поліцією) відсутні.

Жодні відомості щодо заявника у Єдиному державному демографічному реєстрі та Відділі обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України у Львівській області відсутні.

Як урегульовано ч.5 ст.9 КПК України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України», справа «Трух проти України»). Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії»).

За правилами ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У постанові Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 9901/365/19 сформульовано правовий висновок про те, відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

Закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. Не передбачає закон і можливості розгляду судом скарги за відсутності скаржника, належним чином повідомленого про такий розгляд (якщо в судовому засіданні не бере участі його захисник чи представник).

У ч.2 ст.307 КПК визначено вичерпний перелік рішень, які слідчий суддя може прийняти за результатами розгляду відповідної скарги: скасувати рішення слідчого чи прокурора; зобов`язати припинити дію чи вчинити певну дію; відмовити в задоволенні скарги.

Однак постановлення будь-якої з наведених ухвал за відсутності і скаржника, і його захисника чи представника не відповідатиме приписам ч.3 ст.306 КПК України.

Відкладення розгляду скарги призведе до порушення строку, встановленого ч.2 ст.306 зазначеного Кодексу, а також не гарантує прибуття в наступне судове засідання осіб, котрі не бажають брати в ньому участь.

Прийняття ж у такому випадку іншого рішення, крім зазначених у ч.1 ст. 307 КПК, не пов`язаного з розв`язанням порушених у скарзі питань по суті (зокрема, про залишення скарги без розгляду) суперечитиме закріпленій у п.2 ч.1 ст.7, ст.9 КПК засаді законності, оскільки відповідного способу вирішення скарги законом не передбачено. Тоді як згідно з ч.2 ст.19 Конституції України суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У зазначеній ситуації слідчий суддя позбавлений можливості розглянути скаргу з дотриманням передбаченого КПК порядку. Адже будь-яке з прийнятих ним рішень суперечитиме тій чи іншій нормі процесуального права.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги вжиття слідчим суддею всіх можливих заходів для повідомлення заявника, поведінки останнього, який, отримавши доступ до правосуддя, на розгляд скарги до суду не з`явився 4 рази, участі свого захисника не забезпечив, що свідчить про фактичне непідтримання скарги та втрати процесуального інтересу, розцінюється слідчим суддею як підстава для відмови в її задоволенні.

Керуючись ст.ст.303, 304, 306, 307, 369-372, 532 КПК України,

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4