У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2023 року,

за участю прокурора ОСОБА_7 ,

представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 , -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 на часткове задоволення заяви адвоката ОСОБА_6 в інтересах потерпілого ОСОБА_5 про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва від 11.07.2023 внесено виправлення у описову частину вказаної ухвали, зазначивши вірним: "відшкодував потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду у розмірі 30.000 гривень, пов`язану із заподіянням тілесних ушкоджень, у зв`язку з чим останній, примирився з обвинуваченим ОСОБА_8 ".

Не погоджуючись з ухвалою суду представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 в інтересах потерпілого ОСОБА_5 29.08.2023 надіслала засобами поштового зв`язку до суду першої інстанції апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, вказуючи на поважність причин пропуску, оскільки з текстом ухвали від 17.08.2023 потерпілий та його представник мали можливість ознайомитися лише 23.08.2023 в кінці робочого дня, коли отримали ухвалу в канцелярії суду.

Крім того, як вказує представник потерпілого, 23.08.2023 та 24.08.2023 було зафіксовано зліт ворожої авіації рф більше ніж 10 разів, у зв`язку з чим було проголошено довготривалі повітряні тривоги в м. Києві, а представник потерпілого перебувала в укритті та поштові відділення та громадський транспорт не працювали.

Іншими учасниками кримінального провадження ухвала не оскаржена.

Обвинувачений ОСОБА_9 та захисник ОСОБА_10 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, неявка яких у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання за приписами ч. 4 ст. 405 КПК України, ще і за тим, що 19.09.2023 на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_10 , в якому вона просила розглянути клопотання за наявними в матеріалах доказами, без участі обвинуваченого ОСОБА_11 та його захисника адвоката ОСОБА_10 .

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 , яка наполягала на задоволенні її клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 стосовно ОСОБА_11 , що пропущений з поважних причин, думку прокурора, який заперечував щодо задоволення такого клопотання, дослідивши матеріали провадження в частині вирішення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та доводи самого клопотання, слід дійти наступного.

Виходячи з положень п. 3 ч. 1 ст. 392, ч. 3 ст. 379 КПК України, ухвала Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва від 11.07.2023 може бути оскаржена і представник потерпілого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 , у відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 393 КПК України, має право на подачу апеляційної скарги.

Порядок подачі апеляційної скарги, що визначений приписами п. 1 ч. 1 ст. 395 КПК України, представником потерпілого ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_6 дотриманий.

Як указує норма п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення.

У разі, якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження суд апеляційної інстанції за заявою особи, яка її подала, вирішує питання про поновлення цього строку згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.

З матеріалів досліджуваного кримінального провадження убачається, що ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11.07.2023, на задоволення клопотання захисника ОСОБА_12 , ОСОБА_11 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілим, а кримінальне провадження № 120 231 000 400 016 43 закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України (а.п. 75-79).

На задоволення заяви адвоката ОСОБА_6 в інтересах потерпілого ОСОБА_5 , ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 в описову частину ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 11.07.2023 внесені виправлення (а.п. 94-95).

В судовому засіданні 17.08.2023 адвокат ОСОБА_6 та потерпілий ОСОБА_5 брали участь, як указує зміст журналу судового засідання (а.п. 93), коли і було ухвалено рішення в порядку ст. 379 КПК України, яке могло бути оскаржено у строк не пізніше 24.08.2023.

Між тим, апеляційна скарга на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 надіслана представником потерпілого ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_6 до суду першої інстанції 29.08.2023 (а.п. 109), тобто після встановленого законом строку на її подачу.

Доводи клопотання адвоката ОСОБА_6 про те, що строк на апеляційне оскарження ухвали пропущений з поважних причин, оскільки копію ухвали вона отримала лише 23.08.2023 (а.п. 98) - не є такими, що ґрунтуються на вимогах закону, бо оскарження судового рішення не пов?язане, у даному випадку, з копією його отримання і є незрозумілим, що саме перешкоджало адвокату ОСОБА_6 оскаржити його у строк, визначений законом.

На правильність даних висновків не можуть вплинути доводи адвоката ОСОБА_6 про запровадження воєнного стану в Україні, бо питання щодо поважності пропуску строку на оскарження вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Статтею 64 Конституції України визначено, що в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень.

Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені ст.ст. 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Згідно зі ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами.

На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Отже, за змістом вищевказаних норм, право людини на судовий захист не може бути обмежене, тому суди під час воєнного стану працюють у штатному режимі з певними обмеженнями.

На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", що набрав чинності одночасно з набранням чинності Закону України "Про затвердження Указу Президента "Про введення воєнного стану в Україні" № 2102-ІХ від 24.02.2022, воєнний стан запроваджено на всій території України з 24.02.2022 строком на 30 діб з послідуючим його продовженням.

Проте, як Дніпровський районний суд міста Києва, так і Київський апеляційний суд станом на 17.08.2023 та до 19.09.2023 працюють у штатному режимі, будь-яких обмежень у доступі до яких, як-то: фізично, шляхом листування, електронного звернення тощо - не було.

Саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений і на теперішній час, за відсутності будь-яких доказів на підтвердження обставин, які були об?єктивно непереборними чи пов?язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення потерпілим або його представником з апеляційною скаргою до суду у визначений законом строк, - не може бути безумовною підставою для поновлення строку.

Посилання представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на те, що 23.08.2023 та 24.08.2023 було зафіксовано зліт ворожої авіації рф більше ніж 10 разів, у зв`язку з чим було проголошено довготривалі повітряні тривоги в м. Києві, які змушували перебувати в укриттях цивільного захисту, - не свідчить про поважність пропуску строку на оскарження саме ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023, оскільки повітряні тривоги не мали постійного та довготривалого характеру.

Більш того, тривоги оголошувалися у різних регіонах України та не носили постійного, безперервного характеру, що свідчить і про штатну роботу відділень Укрпошти та можливість апелянта подати апеляційну скаргу у передбачений законом строк і у інший спосіб.

Крім того, згідно з загальнодоступною інформацією, а саме витягу з сайту "Київ цифровий" оповіщення тривог у Києві внаслідок російської військової агресії - 23.08.2023 о 16 год. 53 хв. було оголошено повітряну тривогу в м. Києві, яка тривала 1 год. 13 хв., та 24.08.2023 о 15 год. 25 хв. було оголошено повітряну тривогу в м. Києві, яка тривала 57 хвилин, що спростовує наведені представником потерпілого доводи.

Отже, за викладеним, колегія суддів не знаходить поважними причини пропуску представником потерпілого ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_6 строку на апеляційне оскарження ухвали від 17.08.2023 за доводами, викладеними в клопотанні про поновлення цього строку.

Інших підстав для відстоювання своєї правової позиції про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 представник потерпілого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 у клопотанні не навела та не послалась на такі обставини, щоб заслуговували на увагу і в суді апеляційної інстанції.

Приймаючи рішення за клопотанням представника потерпілого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 колегія суддів бере до уваги і рішення Європейського суду з прав людини від 29.10.2010 у справі "Устименко проти України", де Суд зазначив, що безпідставне поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Такі ж засади випливають і з реалізації норм національного процесуального законодавства, які регламентують порядок поновлення строку на апеляційне оскарження, що узгоджуються з правовими позиціями ЄСПЛ, які сформульовані, зокрема, в рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", де у п. 41 цього рішення Європейський Суд зазначив, що якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду.

Суд визначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Від судів вимагається вказувати підстави такого поновлення.

Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Проте навіть і тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення (принцип res judicata).

За викладеним, у задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17.08.2023 слід відмовити на підставі приписів п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України з надсиланням апеляційної скарги представнику потерпілого ОСОБА_5 - адвокату ОСОБА_6 з усіма доданими до неї матеріалами згідно норми ч. 5 ст. 399 КПК України.

Керуючись ст.ст. 398, 399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання представника потерпілого - адвоката ОСОБА_6 в інтересах потерпілого ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2023 року, - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду з доданими до неї матеріалами повернути представнику потерпілого - адвокату ОСОБА_6 .

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

С У Д Д І :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3