Машівський районний суд Полтавської області
Справа № 948/1097/23
Номер провадження 1-кс/948/59/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2023 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

третьої особи ОСОБА_4 ,

представника третьої особи ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка, в режимі відеоконференції, клопотання начальника Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000794 від 18.04.2023р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України

відповідно до ч.2 ст. 376 КПК України в судовому засіданні 21.04.2023р. проголошено вступну та резолютивну частини ухвали

в с т а н о в и в :

Суть клопотання, яке розглядається

20.04.2023 р. до суду надійшло вказане клопотання, яке обґрунтоване тим, що 18.04.2023р. працівниками поліції на березі річки Печеніжське водосховище було зупинено ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , які займалися незаконним виловом риби.

З метою фіксації слідів кримінального правопорушення, 18.04.2023 р. слідчим було проведено огляд відкритої ділянки місцевості в с. Бугаївка, узбіччя річки Печеніжське водосховище, Чугуївського району Харківської області, в ході якого були вилучені : гумовий надувний човен з мотором та двома акумуляторами, які перебували у човні, 4 рибальські сітки в яких на момент огляду перебувала жива риба.

Крім цього, цього ж числа слідчим був проведений ще один огляд відкритої ділянки місцевості на березі річки Сіверський Дінець, де поблизу паркану в тазу та ночвах було виявлено одну рибальську сітку. Праворуч від річки, біля металевого паркану, на відстані близько 15 м від берегу річки виявлено два тази в яких перебували три рибальські сітки. Також ОСОБА_7 добровільно видав слідчому свій мобільний телефон ТМ «Iphone 6S» сірого кольору в чохлі зеленого кольору. ОСОБА_8 добровільно передав слідчому свій мобільний телефон ТМ «ХІАОМІ RЕDMІ Mi10t Pro». Зазначені громадяни перебували на місці події та можуть бути причетними до скоєного.

Опитаний ОСОБА_9 пояснив, що допомагає знайомому слідкувати за чистотою на дачній ділянці № НОМЕР_1 в С/Т «Амалія». 18.04.2023р. о 08.00 год. разом зі знайомим ОСОБА_10 сіли до гумового човна та попливли оглянути земснаряд, який стоїть на Печеніжському водосховищі в 50 м від узбережжя, оскільки про це їх попрохав власник. Після цього повернулися на берег, де до них підійшли працівники поліції та запитали, що вони роблять. Також побачили на воді гумовий човен з працівником поліції, який з води дістав пластмасову бочку в якій знаходились рибацькі сітки з рибою, які їм не належать.

Опитаний ОСОБА_4 дав аналогічні пояснення.

Допитані як свідки ОСОБА_11 працівник Управління державного агентства меліорації та рибного господарства, а також ОСОБА_12 інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», показали, що 18.04.2023р. близько 09.04 год. були присутні в якості спеціалістів під час огляду, де були ОСОБА_7 та ОСОБА_4 та було виявлено 306 штук риби, надувний човен та 4 рибальські сітки.

18.04.2023 р. за даним фактом були внесені відомості до ЄРДР та розпочате досудове розслідування.

Отже, з огляду на те, що вилучені речі у вигляді гумового надувного човна з двома веслами, два акумулятори, які перебували у човні, 4 рибальські сітки, які були виявлені на березі річки та 4 рибальські сітки, які перебували в тазах та ночвах можуть мати відношення до вчиненого проступку, оскільки можуть являтися об`єктом кримінально протиправних дій, є речовими доказами, в подальшому потрібні стороні обвинувачення для проведення слідчих (розшукових) дій з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, а тому прокурор просить накласти на них арешт на підставі п.1 ч.2 ст. 170 КПК України. Крім цього, вказані у клопотанні речі є я предметами вчиненого кримінального правопорушення, мають значення для досудового розслідування та є доказами у кримінальному провадженні, а тому незастосування арешту може призвести до знищення майна, втрати або настання інших негативних наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, зазначив, що є підстава для накладення арешту на човен, оскільки в ньому була виявлена свіжа луска, а також на мобільні телефони, оскільки при їх огляді було виявлено фото за 13.03.2023р., де зафіксований вилов риби.

Третя особа ОСОБА_4 проти клопотання заперечив та повідомив, що вони з напарником на його човні оглядати на прохання знайомого земснаряд, а коли поверталися на берег, підбіг поліцейський, який знімав все на телефон. Через кілька хвилив на іншому човні підплив чоловік в камуфляжній формі і в нього були сітки та риба, які він витяг на берег. Щодо знайденої у його човні луски повідомив, що вона не свіжа, оскільки він ловить рибу на спінінг, а також займається підводним полюванням.

Представник третьої особи адвокат ОСОБА_5 заперечив проти клопотання в частині накладення арешту на телефони та човен, в іншій частині поклався на розсуд суду. Вважає посилання прокурора на те, що вилучене майно є об`єктом злочину є виключно суб`єктивною думкою прокурора, оскільки вилучений човен ніяких слідів злочину не містить в ньому була лише одна нежива риба, яку ОСОБА_13 підібрав для кота, будь-яких слідів злочинної діяльності зафіксовано не було. Крім цього, телефони у третіх осіб були вилучені без їх згоди під погрозами притягнення до кримінальної відповідальності.

Встановлені судом обставини, з посиланням на докази та мотиви суду

З матеріалів клопотання вбачається, що за фактом надходження повідомлення до відділу поліції про те, що працівниками поліції на березі річки Печеніжське водосховище було зупинено ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , які займалися незаконним виловом риби, були внесені відомості до ЄРДР № 0000794 від 18.04.2023р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України (а.с.7).

18.04.2023р. під час огляду місця події, яким є берег річки Печеніжське водосховище Сіверський Дінець, ліворуч від річки, біля забору, були вилучені речові докази: в тазу та ночвах сітку, праворуч у 15 м від берега вилучено речовий доказ сітку, яка знаходилася у тазу, а також ОСОБА_14 добровільно видав мобільний телефон Айфон, а ОСОБА_10 добровільно видав мобільний телефон ХІАОМІ (а.с.14-16, 27-28).

В судовому засіданні ОСОБА_10 зазначив, що власники телефонів зазначені навпаки.

Цього ж дня проведено огляд вільної території домоволодіння в с. Бугаївка, узбіччя річки Сіверський Дінець, Чугуївського району Харківської області (Печеніжське водосховище), в ході якого на березі річки з лівого боку металевого паркану в сітці розташована риба загальною кількістю 306 шт, маються поплавки та грузи. Справа розташований човен гумовий сірого кольору Колібрі, в якому є два весла, мотор, два акумулятори, які були під час огляду вилучені (а.с.11-13, 27-28).

Допитані як свідки ОСОБА_11 працівник Управління державного агентства меліорації та рибного господарства, а також ОСОБА_12 інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», показали, що 18.04.2023р. близько 09.04 год. були присутні в якості спеціалістів під час огляду, де були ОСОБА_7 та ОСОБА_4 та було виявлено 306 штук риби, надувний човен та 4 рибальські сітки (а.с.19-26).

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як видно з матеріалів справи, огляди під час якого було вилучено майно, були проведені 18.04.2023р., клопотання надійшло до суду 20.04.2023р., а здане на пошту 19.04.2023р., а відтак строк звернення до слідчого судді було дотримано.

Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п.п. 1, 3 ч.2 цієї статті тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).

Даючи оцінку доводам захисту суд зазначає таке.

Так, відповідно до ч.1 ст. 249 КК України об`єктом вказаного кримінального проступку є незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Наданими прокурором документами достатньою мірою підтверджується наявність необхідності розслідування кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

При накладенні арешту на вилучене майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для ймовірного пред`явлення в подальшому обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Отже, з огляду на те, що човен та сітки можуть виступати знаряддями вчинення кримінального проступку та допомогою яких міг бути здійснений вилов риби, вони визнані речовими доказами у даному провадженні, а відтак суд вважає, що прокурором доведено, що існують розумні підозри вважати, що це майно є доказом злочину, воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню, а відтак клопотання прокурора необхідно задовольнити, накласти арешт на вказане майно, з метою запобігання можливості користування човном та акумуляторами, а також з метою запобігання можливості відчуження, розпорядження та користуватися сітками імісцем їх зберігання визначити камеру схову речових доказів ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

Водночас, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Крім цього, суд вважає, що для виконання органом досудового розслідування завдань, визначених у ст.2 КПК України, на даній стадії провадження арешт вилученого майна є виправданим і необхідним заходом, який, до того ж, не позбавляє права власності, а має характер тимчасових обмежень.

Разом з тим, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України" судом наголошено на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див.також рішення у справі "Іатрідіс проти Греції"). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див.рішення у справі " Лемуан проти Франції", від 22 вересня 1994 року та "Кушоглу проти Болгарії" від 10 травня 2007 року).

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. Рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льон рот проти Швеції"). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. Рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства").

Водночас, оскільки мобільні телефони не є ані об`єктом вчиненого кримінального проступку, ані засобом його вчинення, в клопотанні прокурор не обґрунтував необхідність їхнього арешту, при цьому в засіданні повідомив, що вони вже оглянуті та з них вилучені фото, а відтак на думку суду потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна, підстав для їх арешту суд не вбачає, а тому дійшов висновку, що у задоволенні клопотання в цій частині необхідно відмовити та відповідно до п.3 ч.5 ст. 173 КПК України повернути власникам майна.

Керуючись ст. ст. 167-173 КПК України

ухвалив:

клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 18.04.2023р. майно під час оглядів місця події, яким є відкрита ділянка місцевості в с. Бугаївка, узбіччя річки Печенізьке водосховище, Чугуївського району Харківської області, координати місця 50.15758, 36.85364, а саме:

- гумовий надувний човен сірого кольору з чорними вставками фірми «Kolibri», який має два весла, мотор на хвості човна, а також два акумулятори, які перебували у човні, з забороною користуватися ними;

- 4 рибальські сітки, в яких на момент огляду перебувала жива річкова риба, з забороною відчуження, розпорядження та користуватися ними;

- 4 рибальські сітки, які перебували в тазу та ночвах на відстані близько 15 м від берегу річки Печенізьке водосховище, з забороною відчуження, розпорядження та користуватися ними.

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Мобільний телефон «ХІАОМІ RЕDMІ Mi10t Pro» - повернути власнику ОСОБА_7 .

Мобільний телефон «Iphone 6S» - повернути власнику ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Машівський районний суд.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено о 16 год. 00 хв. 24 квітня 2023 року

Слідчий суддя ОСОБА_1