Провадження № 1-кс/127/9722/23
У Х В А Л А

Іменем України

13 вересня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

заявника клопотання: адвоката ОСОБА_3

прокурора: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000621, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просив скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 накладений:

- ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19.06.2020 по справі №127/12116/20.

- ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11.01.2022 (11.02.2022) по справі №127/3555/22.

Клопотання мотивовано тим, що в проваджені СВ ВРУП ГУНП у Вінницькій області перебувало кримінальне провадження №0000621 від 18.03.202, за ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Слідчий ВРУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , в рамках вказаного кримінального провадження звернулась до Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 19.06.2020 по справі №127/12116/20 клопотання слідчого було задоволено та накладено арешт на вищевказану квартиру.

Разом з тим, ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11.01.2022 (11.02.2022) по справі №127/3555/22 також клопотання слідчого було задоволено та накладено арешт на вищевказану квартиру.

На адвокатський запит, поданий до Вінницької окружної прокуратури отримано відповідь, з якої слідує, що 11 травня 2023 року прокурором ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000621 від 18.03.202, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 284 КПК України (смерть підозрюваного).

Разом з тим, 01.04.2022 Вінницька окружна прокуратура звернулась до Вінницького міського суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_5 та ОСОБА_7 про витребування у останніх квартири АДРЕСА_1 .

Однак, рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.05.2023 по справі №127/6977/22 відмовлено у задоволенні позову заступника керівника Вінницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вінницької міської ради до ОСОБА_5 та ОСОБА_7 про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

При цьому, як зазначається заявником, ОСОБА_5 та його дружина ОСОБА_7 є добропорядними покупцями, та набули право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 30.08.2021. Їх як учасників кримінального провадження не повідомляли про накладення арешту на майно, та їм стало відомо про це лише в ході розгляду цивільної справи №127/6977/22, при цьому наявність арешту перешкоджає права власників на вільне користування та володіння своїм майном.

Враховуючи викладене, заявник просив арешт накладений на майно скасувати повністю, у зв`язку з закриттям кримінального провадження та відпалою потребою в його подальшому застосуванні.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував, щодо задоволення клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення заявника клопотання та прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження №0000621 та матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області перебували матеріали досудового розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000621 від 18.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000621 від 18.03.2020 слідує, що відомості внесені за фактом того, що:

№1 «До Вінницького ВП надійшла заява із Вінницької міської ради з приводу того, що невідома особа підробила заяву від гр. ОСОБА_8 щодо реєстрації у квартирі, договір найму від 09.04.2019 р., копію паспорта гр. ОСОБА_8 , свідоцтво про смерть гр. ОСОБА_8 ».

№2 «В ході розслідування кримінального провадження №0000621 від 18.03.2020 року було встановлено, факт шахрайських дій невстановлених осіб з метою заволодіння квартири ОСОБА_8 , що завдало останній матеріальної шкоди у великих розмірах».

Досудовим розслідуванням встановлено, що в квітні 2019 року, точні місце, дата та час, обставини досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_9 , дізнався, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 21.04.2019 перебуває на стаціонарному лікуванні в 11 відділенні КНП «Вінницька обласна клінічна лікарня ім. акад. О.І. Ющенка Вінницької обласної ради».

В той момент в ОСОБА_9 виник злочинний намір, направлений на заволодіння чужим майном шахрайським шляхом, а саме квартирою, що за адресою АДРЕСА_2 , що належала Вінницькій міській Раді, та в якій була зареєстрована ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_9 , за не встановлених слідством обставинах, отримав письмову згоду ОСОБА_8 від 21.08.2019 завірену заступником головного лікаря по медичній частині ОСОБА_10 підписом, який не відповідає її оригінальному підпису та печаткою, яка була вилучена і знищена 20.03.2018, відповідно до якої ОСОБА_8 звертається до виконавчого комітету Вінницької міської Ради щодо реєстрації її родича ОСОБА_9 на житловій площі, що за адресою АДРЕСА_2 .

Також, попередньо ОСОБА_9 , при невстановлених слідством обставинах, отримав паспорт громадянина України, НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження с. Людавка, Жмеринський район, Вінницька область, виданий 18 грудня 2018 року Замостянським РВ УМВС України в м. Вінниці, який, як встановлено в ході досудового розслідування, в даний період часу таким суб`єктом владних повноважень не видавався.

В подальшому, 25.09.2019 ОСОБА_9 звернувся до Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради із заявою про реєстрацію місця проживання, долучивши до заяви вищевказані попередньо підроблені документи. На підставі поданих документів 25.09.2019 ОСОБА_9 було зареєстровано за вказаною адресою.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що в квітні 2019 року, точні місце, дата та час, обставини досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_9 , дізнався, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 21.04.2019 перебуває на стаціонарному лікуванні в 11 відділенні КНП «Вінницька обласна клінічна лікарня ім. акад. О.І. Ющенка Вінницької обласної ради».

В той момент в ОСОБА_9 виник злочинний намір, направлений на заволодіння чужим майном шахрайським шляхом, а саме квартирою, що за адресою АДРЕСА_2 , що належала Вінницькій міській Раді, та в якій була зареєстрована ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_9 , за не встановлених слідством обставинах, отримав письмову згоду ОСОБА_8 від 21.08.2019 завірену заступником головного лікаря по медичній частині ОСОБА_10 підписом, який не відповідає її оригінальному підпису та печаткою, яка була вилучена і знищена 20.03.2018, відповідно до якої ОСОБА_8 звертається до виконавчого комітету Вінницької міської Ради щодо реєстрації її родича ОСОБА_9 на житловій площі,що за адресою АДРЕСА_2 .

Також, попередньо ОСОБА_9 , при невстановлених слідством обставинах, отримав паспорт громадянина України, НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження с. Людавка, Жмеринський район, Вінницька область, виданий 18 грудня 2018 року Замостянським РВ УМВС України в м. Вінниці, однак в даний період часу паспорти таким суб`єктом владних повноважень не видавалось.

В подальшому, 25.09.2019 ОСОБА_9 звернувся до Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради із заявою про реєстрацію місця проживання, долучивши до заяви вищевказані попередньо підроблені документи. На підставі поданих документів 25.09.2019 ОСОБА_9 було зареєстровано за вказаною адресою.

З метою приховання своєї протиправної діяльності, ОСОБА_9 27.09.2019 звернувся до ОСОБА_11 , яка на той момент неофіційно працювала ріелтором в агентстві нерухомості «Альянс-Інвест», з проханням зібрання документів на приватизацію та в подальшому продажу квартири АДРЕСА_1 , на що остання погодилася, при цьому будучи введеною в оману та не знаючи злочинних намірів ОСОБА_9 на заволодіння чужим майном шахрайським шляхом.

З цією метою ОСОБА_12 , надав ОСОБА_11 нотаріально посвідчену довіреність, уповноваживши останню бути його представником з питань набуття у власність (приватизації) на його ім`я квартири АДРЕСА_1 .

В подальшому ОСОБА_11 , 17.10.2019, подала запит до КП «Вінницьке міське бюро інвентаризації» щодо отримання інформації про реєстрацію права приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

КП «Вінницьке міське бюро інвентаризації» згідно відповіді від 22.10.2019 зазначено, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи № 110210 на квартиру АДРЕСА_1 станом на 29.12.2012 реєстрація права приватної власності на вищевказану квартиру не проводилась.

Отримавши вищевказану інформацію ОСОБА_9 , при не встановлених слідством обставинах, написав заяву на адресу виконавчого комітету Вінницької міської ради щодо укладення з ним договору найму на однокімнатну квартиру, в якій він мешкає, та зареєстрований, при цьому невстановлена особа підробила підпис ОСОБА_8 та заступника головного лікаря по медичній частині ОСОБА_10 , яка станом на 03.12.2019 не займала даної посади, та використавши завчасно підроблену печатку, якою засвідчив підпис ОСОБА_10 .

В подальшому, ОСОБА_9 19.12.2019 подав дану заяву до виконавчого комітету Вінницької міської ради, де вона була зареєстрована. Після опрацювання поданих документів виконавчим комітетом Вінницької міської ради прийнято рішення від 26.12.2019 № 3300 та укладено з ОСОБА_9 договір найму на дану квартиру.

Після цього, 27 січня 2020 року, ОСОБА_9 звернувся до Департаменту адміністративних послуг з заявою щодо зняття з реєстрації ОСОБА_8 в зв`язку з її смертю, попередньо підробивши свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 20 грудня 2019 року на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та підробивши печатку і підпис приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Вінницької області ОСОБА_13 , при не встановлених слідством обставинах.

За наслідком опрацювання даної заяви ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 знято з реєстрації квартири АДРЕСА_1 .

В подальшому 29.01.2020 ОСОБА_11 , не усвідомлюючи протиправних дій ОСОБА_9 , на підставі довіреності подано заяву до МКП «УК «Київська» щодо укладення з ОСОБА_9 , договір найму на квартиру АДРЕСА_1 .

З метою оформлення права власності ОСОБА_9 на вищевказане житло, ОСОБА_11 30.01.2020 подала відповідну заяву від імені ОСОБА_9 на адресу виконавчого комітету Вінницької міської ради.

Рішенням виконавчого комітету Вінницької міської ради від 06.02.2020 № 270, дану квартиру було передано у власність ОСОБА_9 .

В подальшому, ОСОБА_9 20 лютого 2020 року на підставі договору купівлі-продажу вищевказану квартиру продано ОСОБА_14 за 126 800 гривень.

Згідно висновку судової оціночно-будівельної експертизи № 143 від 29.10.2020, ринкова вартість квартири за АДРЕСА_3 , станом на 12.02.2020 могла становити 300 160,00 (триста тисяч сто шістдесят) гривень.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 09 червня 2020 року по справі №127/12116/20 накладено арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , площею 31,7 га власником якої є ОСОБА_14 .

Разом з тим, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2022 року по справі №127/3555/22 накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яка згідно довідки №294219442 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна перебуває у власності ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , УНЗР: 810, країна громадянства: Україна.

В межах даного кримінального провадження 22 липня 2021 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України.

Постановою прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області від 11 травня 2023 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000621 від 18.03.2020 за підозрою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України, закрито у зв`язку зі смертю підозрюваного на підставі п. 5 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Дана постанова набула чинності, однак питання скасування накладеного арешту залишилося не вирішеним.

Визначаючись щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя виходить з того, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. (ст. 2 КПК)

Відповідно до частини першої та другої статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом (КПК України).

Згідно з пунктом 18 статті 3 КПК України слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді є насамперед здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування кримінального провадження.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За правилами визначеними частиною першою статті 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

З аналізу вищенаведених норм слідує висновок про те, що слідчий суддя здійснює повноваження судового контролю, в тому числі, щодо накладення та скасування арешту майна, виключно в межах здійснення досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та завершується днем звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або ж днем ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Частиною третьою статті 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України).

Отже, Кримінальним процесуальним кодексом України визначено, що слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування, однак з матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування кримінального провадження №0000621, внесеного до ЄРДР 18.03.2020 закінчено та за його наслідками прокурором винесено постанову про закриття кримінального провадження, а відтак у слідчого судді відсутні повноваження для розгляду та задоволення клопотання про скасування арешту майна, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

При цьому, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо помер підозрюваний, обвинувачений, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, крім випадків, якщо провадження є необхідним для реабілітації померлого.

В той же час, відповідно до частини третьої статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Як зазначено вище, кримінальне провадження №0000621 від 18.03.2020 закрито постановою прокурора Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_4 від 11.05.2023.

В судовому засіданні на запитання слідчого судді чи підлягає квартира АДРЕСА_1 спеціальній конфіскації, прокурор ОСОБА_4 відповів, що на його думку вказана квартира не підлягає спеціальній конфіскації.

Таким чином, викладені обставини, в сукупності з положеннями частини третьої статті 174 КПК України, свідчать про наявність саме повноважень у прокурора, а не слідчого судді, щодо скасування арештів майна у разі прийняття ним же рішення про закриття кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що ним не приймалося рішення про скасування арешту майна, оскільки на той час в провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебувала цивільна справа за позовом заступника керівника Вінницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вінницької міської ради до ОСОБА_5 та ОСОБА_7 про витребування нерухомого майна (вищевказаної квартири) з чужого незаконного володіння.

Однак, такі посилання прокурора судом не приймаються до уваги, оскільки положеннями частини третьої статті 174 КПК України не передбачено випадків, окрім застосування спеціальної конфіскації, за наявності яких прокурор виносячи постанову про закриття кримінального провадження вправі не приймати рішення про скасування арешту майна.

Окремо слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Частиною третьою статті 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України).

Велика Палата Верховного суду у постанові від 30.06.2020 при розгляді справи №727/2878/19 сформувала правовий висновок наступного змісту:

- на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

- таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Аналіз наведеної постанови свідчить про те, що остання стосується випадків коли постанова про закриття кримінального провадження виноситься слідчим, який, на відміну від прокурора, взагалі не наділений повноваженнями скасування арешту у кримінальному провадженні, а відтак правовий висновок Верховного Суду №727/2878/19 не може застосовуватися у випадках закриття кримінального провадження прокурором.

Враховуючи викладене, відсутні будь-які правові підстави для задоволення слідчим суддею клопотання про скасування арешту на майно.

При цьому, суд звертає увагу на те, що бездіяльність прокурора, яка полягає у не скасуванні арешту майна, за наявності для цього підстав, може бути оскаржена до слідчого судді, в порядку статті 303 КПК України.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 26, 100, 170, 219, 284, 303, 309, 370, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000621, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя