У Х В А Л А

Іменем України

18 травня 2023 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0000307 від 10.05.2023

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000307 від 10.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Установлено, що 10.05.2023 близько 15 години 20 хвилин водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані наркотичного сп`яніння, керуючи автомобілем «Opel Meriva», реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись по автодорозі Р-30 в межах населеного пункту м. Ірпінь, зі сторони м. Ірпінь у напрямку м. Київ, поблизу буд. 1Л/2, по вул. Соборна, допустив виїзд на зустрічну смугу руху, де відбулося зіткнення з мотоциклом «Kawasaki VN750», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після цього з місця ДТП поїхав.

Внаслідок даної ДТП водій мотоциклу ОСОБА_5 помер на місці пригоди.

10.05.2023 в ході огляду місця події із автомобіля «Opel Meriva», реєстраційний номер НОМЕР_1 , вилучено шматок вітрового скла з плямами червоно-бурого кольору, змив з керма автомобіля «Opel», змив з ручки перемикання передач «Opel», змив з внутрішньої ручки передніх лівих дверей «Opel», змив з внутрішньої ручки передніх правих дверей «Opel». Вилучені речові докази запаковані до паперових пакетів (кожен окремо), підписані слідчим та понятими.

10.05.2023 відомості за вказаним фактом, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000307, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_3 автомобіль «Opel Meriva», реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_6 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

10.05.2023 вилучені шматок вітрового скла з плямами червоно-бурого кольору, змив з керма автомобіля «Opel», змив з ручки перемикання передач «Opel», змив з внутрішньої ручки передніх лівих дверей «Opel», змив з внутрішньої ручки передніх правих дверей «Opel», визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вони зберегли на собі сліди, які відображають наслідки події, є об`єктом, який містить на собі сліди та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, які є необхідними для проведення експертних досліджень, мають суттєве значення для встановлення істини у даному провадженні, швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

Для здобуття доказів у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій та експертних досліджень з використанням вилучених речей. Отримані докази мають суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин вчинення дорожньо-транспортної пригоди та прийняття рішення за результатами досудового розслідування. Зокрема, необхідно провести молекулярно-генетичну експертизу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор просив проводити розгляд клопотання без його участі. Також прокурором у клопотанні не вказано контактних даних власника майна, що унеможливлює виклик останнього в судове засідання. Разом з тим, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, наявність підстав для накладення арешту, та встановлені законом строки для розгляду даного виду клопотань, слідчий суддя вважає за моживе здійснити його розгляд без прокурора та власника майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки воно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на шматок вітрового скла з плямами червоно-бурого кольору, змив з керма автомобіля «Opel», змив з ручки перемикання передач «Opel», змив з внутрішньої ручки передніх лівих дверей «Opel», змив з внутрішньої ручки передніх правих дверей «Opel», автомобіля «Opel Meriva», реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_6 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , для забезпечення їх збереження як речових доказів у кримінальному провадженні №0000307 від 10.05.2023, заборонивши вчиняти дії щодо користування, володіння та розпорядження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1