Справа №:755/8249/23
Провадження №: 1-кс/755/1782/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" червня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 КПК України за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, установив:

19 червня 2023 року у провадження цього місцевого суду надійшла дана скарга.

Відповідно до ст. 35 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України, автоматизованою системою документообігу суду було визначено слідчу суддю ОСОБА_1 та передано провадження - 19 червня 2023 року.

При отриманні скарг, у порядку ст. 303 КПК, слідчий суддя перевіряє питання про те чи подано скаргу уповноваженою на те особою у межах строків окреслених ст. 304 КПК до належного суду.

Для вирішення питання, чи є особа повноважною на оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також щодо строків подання скарги, слідча суддя зобов`язана перевірити наявність звернення особи із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення.

Відповідно перевіривши дотримання наведених вимог в цій ситуації було установлено, що скаргу подано особою, яка не має права її подавати, з огляду на таке.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 60 КПК заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування.

З норм ч. 5 ст. 55 КПК випливає, що права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення.

Тобто, кожен з наведених статусів у особи набувається з моменту подання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення до правоохоронних органів, а не часу її складання.

Такий момент засвідчується даними про отримання заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення або ж відомостями установ поштового зв`язку. Аби прийняти скаргу до розгляду слідчим суддею має бути установлено факт набуття автором скарги відповідних прав залежного від статусу регламентованих КПК, тобто установити факт поширення на цю особу права визначено п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК (право подати скаргу).

Згідно вимог ст. 22, 26 КПК вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Тобто, обов`язок доведення свого процесуального статусу лежить на особі, що звертається до суду з відповідною скаргою в силу положень ст. 22 КПК України (див. з цього питання позицію КАС викладену (1) в ухвалі від 10 грудня 2020 у справі № 755/18555/20, де судом констатовано факт того, що тягар доказування обставин подання заяви до правоохоронних органів лежить на особі, що звертається до суду; (2) в ухвалі від 15 серпня 2022 року у справі № 755/18627/21, де суд апеляційної інстанції вказав, що наявність чи відсутність права подавати скаргу (звернення) є складовою відповідного процесуального статусу відповідного учасника кримінального провадження, у зв`язку з цим, для того щоб встановити чи має особа це право слідчий суддя має встановити процесуальний статус цієї особи на підставі доданих до скарги (звернення) документів).

До цієї скарги додано матеріали, котрі вказують на факт складання заяви про злочин, однак не засвідчують факт її подання до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування.

Відсутність цього факту (подання заяви до органу) унеможливлює констатацію набуття автором скарги права та обов`язків визначених КПК України.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Згідно даних відображених в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» ВССУ, які беруться слідчим суддею до уваги з огляду на положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» слідує, що у цьому контексті судом касаційної інстанції вказується на те, що слід зважати і на те, що бездіяльність стосовно відсутності реагування щодо вчинення певних процесуальних дій, може бути предметом оскарження лише тоді, коли скаржник попередньо ініціював вчинення таких дій, звертаючись до слідчого. За відсутності такого попереднього клопотання (звернення із заявою про злочин в цій ситуації) слідчі судді приймають обґрунтовані рішення про відмову у відкритті провадження за скаргою.

ВССУ у справі 5-1456ск16 серед іншого зауважив про те, що не додання до скарги документів, які підтверджують повноваження на участь, унеможливлює відкриття провадження.

На підставі викладеного, слідча суддя приходить до висновку, що ця скарга підлягає поверненню на підставі п. ч. 2 ст. 304 КПК України з роз`ясненням того, що повернення скарги, згідно із ч. 7 ст. 304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді.

Керуючись ст. 303, 304, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, Суд постановив:

скаргу повернути особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним Кодексом України.

Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_3