Єдиний унікальний номер 205/6162/23
Номер провадження 1-кс/205/759/23
УХВАЛА

Іменем України

16 червня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Дніпропетровськ, громадянка України, українка, незаміжня, офіційно непрацевлаштована, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судима, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0000867, внесеного до Єдиного реєстру досудових від 08 червня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

16.06.2023 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0000867, внесеного до Єдиного реєстру досудових від 08 червня 2023 року.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , будучи обізнана про Указ Президента України №64/2022 від 24.02.2022 про введення воєнного стану в Україні, вчинила кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

Так, 25 травня 2023 року близько 18 години 00 хвилин (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений), ОСОБА_4 перебуваючи поблизу ринку «Трофимівський», що розташований по вул. Велика Діївська, 40, в м. Дніпро, а саме поблизу центрального входу, побачила потерпілу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якій стало зле та вона сіла на бордюр тротуару.

Підійшовши до потерпілої, ОСОБА_4 побачила у неї в сумочці мобільний телефон марки «Redmi» модель: «A1» 2 GB RAM 32GB ROM. В цей час у ОСОБА_4 виник кримінально-протиправний намір направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану, тобто мобільного телефону, який належав ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій кримінальний протиправний намір направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , скориставшись станом потерпілої, переконавшись що її дії є таємними для оточуючих, діючи умисно, з корисливих мотивів і особистої зацікавленості, вчиняючи кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, своєю рукою взяла мобільний телефон марки «Redmi», модель «A1» 2 GB RAM 32GB ROM, який перебував у сумці потерпілої ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_4 утримуючи вказаний мобільний телефон при собі залишила місце вчинення злочину, розпорядившись викраденим на власний розсуд. Вказаними діями ОСОБА_4 спричинила потерпілій ОСОБА_6 згідно висновку експерта № 2656 від 09.06.2023 майнову шкоду у розмірі 3092 грн 47 коп.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненого в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

15.06.2023 СВ ВП №3 ДРУП ГУ НП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підозра щодо ОСОБА_4 підтверджується матеріалами кримінального провадження:

-протокол прийняття заяви від 07.06.2023р. - ОСОБА_6 ; - протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від. 08.06.2023; - протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; - протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;- протокол огляду предмета від 08.06.2023; - постанови про визнання речових доказів від 08.06.2023; - постанова про зняття показання з технічних засобів та приладів від 08.06.2023; - протокол зняття показання з технічних засобів від. 08.06.2023;- протоколом огляду від 08.06.2023; - постанова про визнання речових доказів від 08.06.2023; - протоколом допиту свідка ОСОБА_8 - постанова про призначення судово-товарознавчої експертизи від. 08.06.2023; - висновок експерта №2656; - повідомлення про підозру ОСОБА_4 .

Слідчий зазначає, що наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме підозрювана, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 під загрозою застосування реальної міри покарання у вигляді позбавлення волі на строк більше 5 років у разі визнання її винуватою за вчинення злочину, яке відносяться до категорії тяжкого. Також ОСОБА_4 офіційно не працевлаштована, незаміжня що свідчить про відсутність сталих соціальних зв`язків. Також слід зазначити та врахувати, що оскільки відносно ОСОБА_4 направлено обвинувальні акти до суду, особа неодноразово перебувала у розшуку, останній раз 18.10.2022 року. Окрім того, слідчий зазначила, що підозрювана може незаконно впливати на потерпілу та свідків, як шляхом погроз так і вмовлянь, оскільки знайома зі свідком та їй відомі данні потерпілої, а також підозрювана може вчиняти інші кримінальні правопорушення, в т.ч. проти власності. Даний ризик обґрунтовуються тим, що відносно підозрюваної ОСОБА_4 , 24.01.2017 та 31.10.2017 направлено обвинувальні акти до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 309 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити та обрати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обставини зазначені у клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти клопотання слідчого, просила відмовити в його задоволенні та обрати відносно неї запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме, домашній арешт.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу та додані до нього матеріали, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку підозрюваної, приходить до наступного висновку.

З контексту ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений, може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя вважає причетність підозрюваної ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування до неї запобіжного заходу.

Як вбачається з матеріалів клопотання ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, та яке, відповідно до ст. 12 КК України, належить до категорії тяжкого злочину.

Слідчий суддя приходить до висновку про доведеність ризиків переховування підозрюваної ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, існує ризик, що підозрювана ОСОБА_4 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання у разі визнання її винною, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Також, слідчий суддя вважає доведеним ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого, оскільки ОСОБА_4 знайома зі свідком та їй відомі данні потерпілої.

Окрім того, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення в разі застосування до неї запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки як встановлено, що відносно підозрюваної ОСОБА_4 , 24.01.2017 та 31.10.2017 направлено обвинувальні акти до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 309 КК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є зокрема, ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя.

При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують та міжнародними контактами.

Так, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зважаючи на те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, врахувавши всі обставини справи, суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя приходить до висновку, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 є виправданим, оскільки застосування інших запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки і виконання завдань кримінального провадження.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя враховує у сукупності всі обставини, а саме вік обвинуваченої, стан її здоров`я, відсутність соціальних зв`язків, відсутність неповнолітніх дітей.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність зазначених слідчим ризиків, а саме можливістю останньої переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідка, а також ризику вчинення інших кримінальних правопорушень.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявність вищевказаних ризиків та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, який, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 53680 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, яка може бути внесена до закінчення строку дії даної ухвали, у разі внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за їх першою вимогою, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, суду, повідомляти слідчому, прокурору, суду про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст.202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 177, 178, 182, 183, 202, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0000867, внесеного до Єдиного реєстру досудових від 08 червня 2023 року - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів, а саме до 14 серпня 2023 року включно.

Одночасно визначити заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за їх першою вимогою, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, суду, повідомляти слідчому, прокурору, суду про зміну свого місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, що до неї застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі його неявки за викликом до слідчого чи прокурора, слідчого судді або суду без поважних причин або не повідомлення про причини своєї неявки, порушення ним обов`язків, покладених даною ухвалою слідчого судді, застава звертається на користь держави.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1