Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 692/298/22
номер провадження 1-кс/695/825/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2023 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

у провадженні судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_5 подана заява про відвід судді ОСОБА_6 в порядку, передбаченому п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. Заявник посилається на наявність обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді, а саме зазначає, що головуючим суддею ОСОБА_6 за результатами підготовчого судового засідання 12.06.2023 була винесена ухвала про відмову у задоволенні клопотання захисника про скасування постанов слідчого ОСОБА_7 від 24.02.2022 та прокурора ОСОБА_8 від 04.03.2022 про зупинення досудового розслідування як винесених незаконно та закриття кримінального провадження в зв`язку зі зверненням до суду з обвинувальним актом після закінчення строків досудового розслідування. На її обґрунтування суддя послався на те, що в підготовчому судовому засіданні не можуть бути оскаржені рішення слідчого та прокурора про зупинення досудового розслідування, оскільки це входить до повноважень слідчого судді. Зазначив, що на цій стадії судового розгляду втрачений судовий контроль щодо законності та незаконності таких постанов, вказані постанови не визнані незаконними та не скасовані, тому відсутні підстави для закриття кримінального провадження. При прийнятті судового рішення суддя не звернув уваги на встановлені дані судового слідства. Ним свідомо не надано будь-якої об`єктивної оцінки зібраним та дослідженим у справі доказам, внаслідок чого у справі було прийнято формальне рішення про відмову в задоволенні клопотання. Всі ці обставини викликали у захисника та обвинуваченого сумнів у його неупередженості не тільки при прийнятті цього судового рішення, але і в подальшому - в ході судового розгляду цього кримінального провадження. В заяві про відвід захисник ставить на меті звернути увагу не на тому, яке процесуальне рішення прийняв суддя, а на тому, як він його приймав та як це викликало у нього та обвинуваченого сумнів у його неупередженості.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення заяви про відвід заперечувала. Вказала, що заперечення захисника у заяві про відвід ґрунтуються на незгоді з прийнятим процесуальним рішенням судом у даній справі, що не є підставою для відводу судді.

Інші учасники судового процесу у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, заслухавши думку прокурора, ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наявними доказами, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З матеріалів кримінальної справи вбачається, що за результатами підготовчого судового засідання ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 12.06.2023 у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про скасування постанов слідчого ОСОБА_7 від 24.02.2022 та прокурора ОСОБА_8 від 04.03.2022 про зупинення досудового розслідування як винесених незаконно та закриття кримінального провадження в зв`язку зі зверненням до суду з обвинувальним актом після закінчення строків досудового розслідування відмовлено.

Європейський суд з прав людини в питаннях неупередженості суддів щодо здійснення правосуддя у тій чи іншій справі розрізняє два підходи: суб`єктивний - спроба встановити переконання або особистий інтерес певного судді у справі, об`єктивний - передбачає встановлення того, чи суддя надав достатні гарантії, які виключили б будь-які правомірні сумніви з цього приводу.

Згідно з усталеною практикою Суду застосування одного із цих критеріїв (підходів) або обох залежить від конкретних обставин, пов`язаних зі спірною поведінкою судді.

У рішенні по справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 Європейський суд з прав людини нагадує, що безсторонність, у значенні, наведеному в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто жоден із членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви із цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У зв`язку із цим навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його упередженості» є оціночним тлумаченням, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує.

Для того, щоб вирішити, чи є у конкретній справі правомірні підстави сумніватись у неупередженості судді, необхідно взяти до уваги й думку скаржника, яка при цьому не повинна мати вирішального значення.

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів викладені у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема в рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України». У пунктах 66, 69, 70 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за допомогою об`єктивного та суб`єктивного критеріїв. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, такі природу і ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в безсторонності судді.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід має бути мотивованим.

Судом ретельно досліджені аргументи заявника щодо наявності у діях судді ОСОБА_6 упередженості, однак, виходячи із положень, закріплених в ст. ст. 75, 76 КПК України, ст. 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст. ст. 126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися виключно в апеляційному та касаційному порядку і не є підставою для відводу судді. Ухвалення судом під час судового розгляду судових рішень, не свідчить про упередженість чи необ`єктивність суду. Заперечення проти таких процесуальних рішень можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, передбачені частиною першою статті 392 КПК України.

Враховуючи вказане вище, заява про відвід судді ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

у х в а л и в :

відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1