г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3098/23
Номер провадження 1-кс/213/425/23
У Х В А Л А

Іменем України

28 липня 2023 року слідчий суддя Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП№6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , поданого в межах кримінального провадження №0000205, за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в м. Одеса, Одеської області, громадянин України, одружений, не працює, на утриманні неповнолітніх дітей не має, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий

-04.10.2022 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 190 КК України до 200 годин громадських робіт. 21.04.2023 знятий з обліку по відбуттю покарання;

-03.04.2023 Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 389 КК України до арешту строком на 1 місяць. Відповідно до ст. 71, 72 КК України за сукупністю вироків, частково приєднано покарання за вироком Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.10.2022, остаточно до відбування 1 місяць 10 днів арешту.

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що існують ризики: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, та вважає що обрання більш м`яких запобіжних заходів неможливе.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши сторони, дослідивши клопотання та надані матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно клопотання, під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , був раніше неодноразово засуджений, зокрема: 04.10.2022 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 190 КК України до 200 годин громадських робіт. 21.04.2023 знятий з обліку по відбуттю покарання; 03.04.2023 Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 389 КК України до арешту строком на 1 місяць. Відповідно до ст. 71, 72 КК України за сукупністю вироків, частково приєднано покарання за вироком Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.10.2022, остаточно до відбування 1 місяць 10 днів арешту. Відповідно до Указу Президента України від 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» (в редакції від 23.05.2022) у зв`язку з військовою агресію Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який на даний час Указом Президента України від 1 травня 2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного часу в Україні» продовжено до 18.08.2023 року, строком на 90 діб. Так, 06.06.2023 приблизно о 21:00 годині ОСОБА_4 перебував біля території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , де мешкає потерпілий ОСОБА_6 , та через незачинені ворота пройшов на територію вказаного домоволодіння. Підійшовши до вхідних дверей будинку, розташованого на вказаній території, останній побачив на порозі мобільний телефон Redmi Note 10 S Onyx Gray 6|128 GB, який належить ОСОБА_6 .. В цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме вказаного мобільного телефону, реалізуючи який він, скориставшись відсутністю власника та ймовірних свідків очевидців, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, всупереч інтересам власника, діючи умисно, таємно, в умовах воєнного стану, із корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, підняв вище вказаний мобільний телефон Redmi Note 10 S Onyx Gray 6|128 GB, вартість якого, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №СЕ 19/104-23/21156-ТВ від 28.06.2023 становить 5842,33 гривень, після чого, утримуючи викрадене майно при собі з місця вчинення кримінального правопорушення зник, обернувши викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на свій розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 , майнову шкоду на суму 5842,33 гривень.

25.07.2023ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст.185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану.

Відповідно до ст. 194 КПК України судом встановлено обгрунтованість підозри ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, що підтверджується: витягом з ЄРДР, заявою потерпілого, протоколами допиту потерпілого та свідків, повідомленням про підозру; протоколами огляду; постановами про визнання речовими доказами та документами, висновком експерта.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом.

Відповідно до ст. 177 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу судом враховуються вимоги ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання за інкримінований злочин, а саме за ст. 185 ч.4 КК України строк від 5 років позбавлення волі. Злочин відноситься до тяжких злочинів. Підозрюваний офіційно не працює, одружений, дітей не має. Суд враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, що не є особою похилого віку, не перебуває на обліку в лікарів нарколога та психіатра. Характеризується посередньо. Раніше судимий.

Судом встановлені ризики за ст. 177 КПК України: підозрюваний може переховуватись від слідства та суду, підозрюваний може вчинити інші злочини.

Ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній міцних соціальних зв`язків не має, офіційно не працевлаштований, постійних джерел доходів не має, і тому побоюючись його засудження до реального терміну покарання, може переховуватись від органів розслідування та суду.

З правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в справі «W проти Швеції» від 26 січня 1993 року, слідує, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та не дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірність її поведінки, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

Ризик вчинити нове кримінальне правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_4 раніше засуджений, і злочин у вчиненні якого він підозрюється вчинив за наявності не знятої та непогашеної судимості, що свідчить про його небажання встати на шлях виправлення та припинити вчиняти нові злочини.

Стороною захисту не спростовані вказані ризики, та не доведено наявність тісних соціальних зв`язків.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Таран проти України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ Тимошенко проти України, для того, щоб позбавлення свободи вважалося несвавільним - запобіжний захід повинен бути необхідним за даних обставин.

Суд зазначає, що на даний час, коли по справі не зібрані всі докази, не проведено всі слідчі дії, та за існування вказаних ризиків, наявні аргументи тільки "проти" звільнення, тобто "за" обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки даний захід є необхідним за вказаних обставин.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і особистого зобов`язання не зможуть запобігти ризикам переховування, вчинення нового злочину та впливу на потерпілого та свідків, оскільки він матиме змогу ухилитись від слідства та суду, та від інших зазначених ризиків, що посилюється введенням в країні воєнного стану. Кому належить житло де проживає підозрюваний, та на підставі чого він там проживає суду не повідомлено, доказів не надано. Також не обгрунтовано за які кошти буде жити підозрюваний перебуваючи під домашнім арештом, чи має заощадження, чи існують особи які будуть його утримувати ( не надано доказів існування таких осіб, існування в них такої матеріальної можливості, та згоди утримувати підозрюваного). Особиста порука не може бути застосована, оскільки суду не повідомлено про наявність осіб, які б заслуговували на довіру та поручились за підозрюваного. Слід визначити альтернативний вид запобіжного заходу заставу.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом, який у відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України є винятковим, та застосовується лише в разі неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи вказане, суд вважає клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107,131,176-178,182, 183-187,193-194.196-197 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0000205, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Криворізька установа виконання покарань №3» строком на 60 (шістдесят) днів.

Визначити часом закінчення строку дії даної ухвали 25.09.2023р.

Визначити розмір застави 52000 гривень, в разі сплати якого вважати обраним ОСОБА_4 запобіжний захід заставу.

В разі внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язок повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання; не відлучатися із м. Кривого Рогу без дозволу слідчого, прокурора; з`являтись на виклики суду та слідчого, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з під варти внаслідок внесення застави, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Виконання ухвали покласти на ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1