Справа № 694/1798/23 провадження №1-кс/694/652/23
У х в а л а
І М Е Н Е М У К Р А І Н И
про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою
27.07.2023 року м. Звенигородка
Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Оксанино, Уманського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта середня спеціальна, одруженого, не працюючого, раніше судимого:
- 05.01.2022 Катеринопільським районним судом Черкаської області за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді обмеження волі на строк 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком 2 роки,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.122 КК України,
з участю підозрюваного ОСОБА_6 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7
Старший слідчий СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Досудовим розслідуванням установлено, що 04.07.2023 близько 14 години 00 хвилин, ОСОБА_6 , перебуваючи за кермом власного автомобіля марки «ВАЗ» моделі «211540» реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись поблизу домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою нанесення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті особистих неприязних відносин з своєю дружиною ОСОБА_8 , які викликані ревнощами, завдав один удар кулаком правої руки по обличчю потерпілої ОСОБА_8 , яка сиділа на передньому пасажирському сидінні вказаного автомобіля, чим спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді крововиливу в білкову оболонку лівого ока, синців на повіках лівого ока, які відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 20.04.2022 №05-9-01/96 відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень.
Після цього, того ж дня, 04.07.2023 близько 23 години 00 хвилин,
ОСОБА_6 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень своїй дружині ОСОБА_8 , знаходячись за місцем їх спільного проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме у кімнаті кухні будинку, на ґрунті особистих неприязних відносин, які викликані ревнощами, діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, завдав один удар кулаком правої руки по тулубу, спереду, потерпілої ОСОБА_8 , чим спричинив останній тілесне ушкодження у вигляді перелому 7 ребра зліва без зміщення, яке відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 20.04.2022 №05-9-01/96 відноситься до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.
Таким чином, за вказаних обставин ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, - умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 цього Кодексу, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я.
З урахуванням зібраних по провадженню доказів 27.07.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.
В матеріалах кримінального провадження міститься достатньо фактичних даних для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, які містяться у протоколах слідчих дій та інших документах.
Крім того слідчий вказує, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовані тим, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив умисне кримінальне правопорушення, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КК України карається позбавленням волі на строк до трьох років, а тому є підстави вважати, що під острахом кримінальної відповідальності усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також є достатні підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, з метою уникнути кримінальної відповідальності, з високою ймовірністю може незаконно впливати на малолітнього свідка ОСОБА_9 , яка є його донькою та потерпілу ОСОБА_10 , а саме здійснювати погрози, підкуп, умовляння, схиляння їх до дачі неправдивих показань. Так, з показань малолітньої ОСОБА_9 встановлено, що з моменту, як вона з потерпілою ОСОБА_10 стала проживати окремо від підозрюваного, останній нерідко запрошує її до себе додому. Враховуючи очевидні наслідки негативного впливу, які малолітня ОСОБА_9 зазнала ставши свідком фізичного та психологічного насильства відносно її матері зі сторони підозрюваного ОСОБА_6 , вона з високою ймовірністю може піддатися погрозам, умовлянням, схилянню зі сторони підозрюваного ОСОБА_6 до дачі неправдивих показань або відмові від них, які останній може собі дозволити здійснювати враховуючи обставини при яких ним було вчинено дане кримінальне правопорушення. Окрім того, відповідно до показів свідка ОСОБА_11 , у житлі якої на даний час проживає потерпіла з малолітньою донькою, підозрюваний ОСОБА_6 , знаходячись за її місцем проживання, неодноразово провокував конфлікти з потерпілою ОСОБА_10 під час яких вимагав останню відмовитись від своїх показань проти нього, які вона надавала в якості потерпілої. Враховуючи те, що ОСОБА_6 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, а тому обізнаний у способах та методах ведення досудового розслідування та судового слідства, останній може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Так, обставини даного кримінального правопорушення та протиправна поведінка підозрюваного ОСОБА_6 , який знаходячись на іспитовому терміні, під загрозою реального обмеження волі, знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, свідчить про його небажання стати на шлях виправлення, явну антисоціальну поведінку та схильність до вчинення кримінальних правопорушень.
Окрім того, слід зауважити, що інкримінований злочин ОСОБА_12 відноситься до злочинів, пов`язаних із домашнім насильством та у відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК України не підлягає до закриття, у зв`язку із відмовою потерпілого від обвинувачення. Також, необхідно прийняти до уваги, що ОСОБА_6 систематично наносив тілесні ушкодження потерпілій ОСОБА_10 у присутності малолітньої дитини.
Беручи до уваги вище викладене, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, репутації та характеристики підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_7 просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за місцем проживання підозрюваного.
Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 цього Кодексу, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я.
Підозра ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме: - показання потерпілої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відображеними у протоколі допиту останньої від 14.07.2023; - показання свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відображеними у протоколі допиту останньої від 19.07.2023; - показання свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відображеними у протоколі допиту останнього від 20.07.2023; - показання малолітнього свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , відображеними у протоколі допиту останнього від 22.07.2023; - висновок спеціаліста в галузі судово-медичної експертизи від 11.07.2023
№05-9-01/289 по тілесних ушкодженнях потерпілої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; - висновок експерта від 18.07.2023 №05-9-01/306 по тілесних ушкодженнях потерпілої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; - протокол слідчого експерименту із потерпілою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із відеозаписом від 14.07.2023;- інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.
Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених п. п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Щодо наявності вказаних ризиків слідчий суддя приходить до наступного.
Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин за ч. 1 ст. 122 КК України), у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності. При цьому слідчим суддею враховано, що ОСОБА_6 вчинив інкриміноване правопорушення під час відбування дворічного час іспитового строку, що у свою чергу може збільшити покарання за сукупністю вироків.
Щодо ризику незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні.
При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
Тобто ризик впливу на потерпілих та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих та свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язами із введенням воєнного стану на території України.
Так, свідки безпосередньо не допитані судом, і відомі підозрюваному, а з врахуванням наявності між підозрюваним та потерпілою ОСОБА_10 , малолітнім свідком ОСОБА_9 родинних відносин, існує ризик впливу зі сторони підозрюваного на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, шляхом залякування, прохань, з метою зміни ними показань на його користь під час досудового розслідування та судового розгляду. Крім того такий ризик збільшується внаслідок того, що підозрюваний проживає разом зі свідками і
Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).
Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а потерпіла та свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваного, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.
За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, щодо існування цього ризику.
Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення слідча суддя виходить з встановлених вище ризиків впливу ОСОБА_6 на свідків, що може бути вчинений шляхом примушування їх до відмови від давання показань, а також до давання завідомо неправдивих показань шляхом вмовлянь, описаний вище вплив містить ознаки самостійного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 386 КК України.
Разом з тим, ОСОБА_6 може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки є раніше судимим за злочин пов`язаний з обігом наркотичних засобів, інкриміноване правопорушення вчинене ним під час іспитового строку, не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, дана обставина характеризує його як особу схильну до вчинення кримінальних правопорушень.
Вказане свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Щодо ризику, передбаченого п.4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає його недоведеним та таким, що грунтується на припущеннях.
Разом з тим наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та наявність обґрунтованої підозри унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного засобу, та зважаючи на вище вказане, забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, можна лише шляхом обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Доводи захисника та підозрюваного про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час доби - слідча суддя відхиляє, оскільки такий запобіжний захід, як і ще менш обтяжливі запобіжні заходи, не зможуть запобігти вказаним ризикам та дисциплінувати належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того, як вказав сам підозрюваний у судовому засіданні, під домашнім арештом він хоче перебувати у домоволодінні в якому він проживає разом із потерпілою і свідком у даному кримінальному провадженні, що в свою чергу не мінімізує, а навпаки збільшить наведені ризики можливого впливу на свідків і потерпілу та може спричинити вчинення інших правопорушень
Отже наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно
до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
У відповідності до п. 1 ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу обвинуваченого, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 1 ч. 5 ст.182 КПК України у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зумовити його належну процесуальну поведінку.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст.183 та ч. 5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з місця проживання без їх дозволу; повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Оксанино, Уманського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта середня спеціальна, одруженого, не працюючого, раніше судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 діб.
Взяти ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.
Виконання даної ухвали покласти на слідчого у цьому кримінальному провадженні, а контроль за її виконанням на прокурора.
Строк тримання під вартою рахувати з 27.07.2023 по 24.09.2023 включно.
Строк дії ухвали - до 24.09.2023 включно.
Підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.
У разі внесення застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- не відлучатися з місця проживання без їх дозволу;
- повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 24.09.2023.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він вважається таким, до якого застосовано запобіжнийзахід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити слідчому, начальнику установи, де підозрюваний утримується під вартою для виконання, а також прокурору, підозрюваному, адвокату для відому.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 31.07.2023 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1