"17" травня 2023 р. Справа № 363/2324/23
УХВАЛА

Іменем України

17 травня 2023 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000203 від 09.02.2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

02.05.2023 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000203 від 09.02.2023 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою суду від 02.05.2023 року по вказаному кримінальному провадженні призначене підготовче судове засідання на 17.05.2023 року.

Під час підготовчого судового засідання прокурор вважав за необхідне призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, зазначив, що справа підсудна Вишгородському районному суду Київської області, підстав для її зупинення чи закриття немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, підстав для його повернення не вбачається.

Обвинувачений проти призначення справи до розгляду не заперечував.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступних висновків:

Провадження за обвинувальним актом підсудне Вишгородському районному суду Київської області. Обвинувальний акт відносно обвинуваченого складений у відповідності з вимогами КПК України і поверненню прокурору не підлягає. Підстав для закриття кримінального провадження не має. Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення кримінального провадження до судового розгляду відсутні, а відтак, суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості слід проводити відкрито, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України обмеження щодо цього відсутні.

Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Крім того, 17.05.2023 року під час підготовчого судового засідання прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просив обрати ОСОБА_4 строком на два місяці запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. При цьому посилався на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з відповідними обов`язками здатен, на думку прокурора, забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію зазначених ризиків.

ОСОБА_4 проти клопотання прокурора заперечував, просив продовжити йому дію обраного раніше запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, посилався на те, що раніше стосовно нього вже був обраний цілодобовий домашній арешт, який потім було змінено на нічний домашній арешт, вказаний запобіжний захід він жодного разу не порушував, на теперішній час працює неофіційно.

Судом встановлено, що 18.02.2023 року слідчим суддею Вишгородського районного суду Київської області щодо ОСОБА_4 вже було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з 18.02.2023 року по 17.04.2023 рік з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 ч. 5 КПК України, який потім 14.04.2023 року було змінено на нічний домашній арешт, строком до 17.05.2023 року.

Відповідно до вимог ст. 315 КПК України - під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Так, відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Статтею 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання, продовження строку дії запобіжного заходу повинен врахувати всі обставини, які можуть вплинути на вид обраного запобіжного заходу.

Із зазначених положень слідує, що запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, що застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст. 177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність сукупності як обґрунтованої підозри, так і вищенаведених ризиків.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

За правовими позиціями ЕСПЛ «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Ризиками у кримінальному провадженні є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки обвинуваченого.

Суд вважає, що на момент розгляду клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту існує обґрунтована підозра та ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На підтвердження зазначених ризиків свідчить вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан його здоров`я; репутація та майновий стан, те, що ОСОБА_4 працює неофіційно, зареєстрований та фактично мешкає за однією адресою, відсутність судимостей, крім того суд бере до уваги дотримання обвинуваченим умов застосованого до нього раніше запобіжного заходу.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що на момент вирішення клопотання прокурора встановлено наявність обґрунтованої підозри та достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 ч. 1 п. п. 1, 5 КПК України, в той же час, на думку суду, прокурором не доведено обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні, а відтак суд вважає за необхідне застосувати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід, ніж зазначений в клопотанні, а саме - запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Таким чином, заслухавши думку прокурора про необхідність обрання ОСОБА_4 на два місяці запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, думку обвинуваченого, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування, зміни запобіжного заходу, оскільки не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а відтак суд вважає доцільним задовольнити клопотання прокурора частково.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 331, 369 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта у кримінальному провадженні за №0000203 від 09.02.2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України у судовому засіданні в приміщенні Вишгородського районного суду на 14 годину 30 хвилин 25.05.2023 року.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні. В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Клопотання прокурора задовольнити частково, продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії, обраного раніше запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, строком на два місяці, тобто по 16.07.2023 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-не відлучатися зі свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години вечора до 06 години ранку, без дозволу прокурора, суду;

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-повідомляти прокурора, суд про зміну місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Термін дії покладених на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, визначити до 16.07.2023 року включно.

Ухвала про продовження строку тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого, на якого покласти контроль за поведінкою ОСОБА_4 під час дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити обвинуваченому, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло обвинуваченого, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

На дану ухвалу в частині продовження строку домашнього арешту у п`ятиденний строк може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Головуюча суддя ОСОБА_1