Справа № 752/9790/23
Провадження № 1-кс/752/4733/23
У Х В А Л А

14.07.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000505 від .07.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368, ч. 4 ст. 368-3, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368 3,ч.ч. 2, 3 ст. 369-2 КК України, -

в с т а н о в и в :

прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням - про арешт тимчасово вилученого під час проведення обшуку 14.06.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , майна, а саме: мобільного телефону марки «Самсунг» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; 5 аркушів А4 з відтисками печаток ТОВ «ПЗК «Чорноморськ», ТОВ «Драм Шиппінг Едженсі», ТОВ «Бенефіш», ФОП « ОСОБА_5 ».

В обґрунтування клопотання зазначено про те, що СУ ГУНП у місті Києвіздійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000505 від .07.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368, ч. 4 ст. 368-3, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368 3,ч.ч. 2, 3 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що виявлено та задокументовано злочинний механізм спрямований на систематичне одержання неправомірної вигоди з кожної тонни експортованих зернових культур за безперешкодну видачу фітосанітарних сертифікатів, організований службовими особами Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужби), які діють за попередньою змовою з службовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області, ДУ «Центральна фітосанітарна лабораторія» та ДУ «Одеська обласна фітосанітарна лабораторія» з залученням представників фумігаційних та експедиторських компаній.

Встановлено, що особи причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення організували та реалізують протиправну схему направлену на системне одержання неправомірної вигоди з кожної тонни експортованих зернових за безперешкодну видачу фітосанітарних сертифікатів.

Зокрема, зазначені службові особи Держпродспоживслужби та державних фітосанітарних лабораторій, з метою схилення компаній-експортерів до надання неправомірної вигоди, здійснюють діяльність направлену на перешкоджання законному отриманню компаніями-експортерами сільськогосподарської продукції фітосанітарних сертифікатів.

Так, представники фумігаційних та експедиторських компаній виходять на контакт з менеджерами компаній-експортерів та повідомляють, що з метою безперешкодного здійснення ними господарської діяльності, а також отримання фітосанітарних сертифікатів необхідно за посередництва зазначених фумігаційних та експедиційних компаній, сплачувати неправомірну вигоду на користь представників Держпродспоживслужби, в розмірі 0,4 долари США за тонну сільськогосподарської продукції, яку планується експортувати.

У випадку відмови компаній-експортерів від участі у протиправній схемі, в результатах лабораторних досліджень ДУ «Одеська обласна фітосанітарна лабораторія», в партії зернових відображається позитивний результат з виявлення карантинних організмів, а арбітражні зразки надсилаються до ДУ «Центральна фітосанітарна лабораторія» для проведення арбітражної фітосанітарної експертизи та відновлення переговорів щодо схиляння до передачі неправомірної вигоди.

Таким чином після направлення зразків для проведення арбітражної експертизи представники ДУ «Одеська обласна фітосанітарна лабораторія» надають вказівки службовим особам ДУ «Центральна фітосанітарна лабораторія» щодо результатів, які повинні бути у висновках арбітражної експертизи.

Зокрема, у випадку досягнення домовленостей з компаніями-експортерами щодо сплати неправомірної вигоди, в результатах арбітражного дослідження зазначається результат, який дозволяє отримати фітосанітарний сертифікат для здійснення експорту зернових культур.

Поряд з цим, у випадку категоричної відмови компанії-експортера від участі у зазначеній протиправній схемі та сплати неправомірної вигоди на користь представників Держпродспоживслужби, в результатах арбітражних досліджень зазначається виявлення карантинних мікроорганізмів, саму компанію вносять до так званого «чорного списку», а результати можливих майбутніх лабораторних досліджень гарантують спотворювати, шляхом відображення в результатах досліджень інформації щодо виявлення шкідників та інших карантинних організмів, що унеможливлює експортування зернових культур.

Поряд з цим, у випадку згоди експортерів на зазначені вище умови, ними підписуються договори комплексних послуг з фумігації та інших додаткових робіт з болгарською компанією-нерезидентом «Foxlogistic LTD». Згодом, за посередництва фумігаційних та експедиційних компаній, на рахунки зазначеної компанії-нерезидента окремими SWIFT переказами зараховуються кошти в розмірі 0,4 долари США за 1 тонну експортованих зернових, з призначенням платежів: «надання послуг», які фактично не надавались, а сума неправомірної вигоди обготівковується через неофіційні послуги фінансових компаній та розподіляється між організаторами та учасниками зазначеної протиправної схеми.

14 червня 2023 року на підставі ухвали слідчого суді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , в межах кримінального провадження № 0000505 від 05.10.2022 року, було проведено обшук за за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

В ході проведеного обшуку було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Самсунг» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; 5 аркушів А4 з відтисками печаток ТОВ «ПЗК «Чорноморськ», ТОВ «Драм Шиппінг Едженсі», ТОВ «Бенефіш», ФОП « ОСОБА_5 ».

16.06.2022 слідчим СУ Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 винесено постанову про визнання вище зазначеного мобільного телефона та аркушів А4 із відтисками печатом, речовим доказом.

Прокурор вказує на те, що з метою забезпечення повного, об`єктивного та неупередженого проведення досудового розслідування, встановлення всіх об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, для слідства є необхідним провести та дослідити всі наявні та встановлені дії, пов`язані з вилученим майном. Для унеможливлення здійснити дії, пов`язані із здійсненням переховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження іншим способом, з метою збереження речових доказів та прийняття законних процесуальних рішень, притягнення винних осіб до відповідальності необхідним заходом забезпечення кримінального провадження є накладення арешту, в зв`язку з чим прокурор звернувся до суду з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву з проханням розглядати клопотання у його відсутність.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно із ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів, передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий судя -

у х в а л и в :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 14.06.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме на: мобільний телефон марки «Самсунг» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; 5 аркушів А4 з відтисками печаток ТОВ «ПЗК «Чорноморськ», ТОВ «Драм Шиппінг Едженсі», ТОВ «Бенефіш», ФОП « ОСОБА_5 ».

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1