СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5429/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 , подану в порядку ст. 303 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

12.09.2023 року до слідчого судді надійшла вказана скарга, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 12.09.2023 р. визначено слідчим суддею ОСОБА_1 .

Розгляд вказаної скарги було призначено на 14.09.2023 р. та здійснено виклик адвоката ОСОБА_3 електронною поштою, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа та не суперечить вимогам ст. 135 КПК України.

Адвокат скаржниа належним чином повідомлявся про дату та час розгляду справи, однак в судове засідання не з`явився. Клопотань про відкладення розгляду скарги до суду не надходило.

В судове засідання особа, дії якої оскаржуються, не з`явилась, причини неявки не відомі, від слідчої ОСОБА_5 надійшло клопотання про розгляд скарги за її відсутності.

Слідчий суддя, розглянувши справу, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного.

За приписами ст. 306 КПК України визначено порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування.

Так, частиною третьої вказаної статті визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З аналізу вказаної правової норми випливає, що законодавцем встановлено імперативну норму, а саме розгляд скарги за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, і яка виражає у категоричних розпорядженнях держави чітко позначені дії і не допускає ніяких відхилень від вичерпного переліку прав і обов`язків суб`єктів.

Тобто, імперативна норма зобов`язує, як суд, розглядати справу за обов`язкової участі скаржника, так і особу, яка подала скаргу бути обов`язково присутньою при розгляді скарги.

Разом з тим, ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

З аналізу вищевикладеного, приходжу до висновку, що чинним КПК України, розгляд скарги у відсутність особи, яка її подала - не можливий.

Разом з тим, судом було вжито всіх вичерпних заходів щодо належного повідомлення скаржника про дату та час розгляду справи. Однак, останній, ігноруючи норми КПК України в судове засідання не з`явився, що, в свою чергу, може свідчити про зловживання процесуальними правами. Оскільки адвокат не з`являється для розгляду скарги без поважних причин, це свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді скарги, та про неналежне ставлення до наданих їй процесуальним правам та покладеним обов`язкам.

Такий висновок суду ґрунтується на приписах зазначених в КПК України (ст. 26 ч.1), і полягає в тому, що учасник процесу має право розпоряджатися своїми суб`єктивними правами до тих меж поки він не порушує прав інших учасників процесу, а також не порушує заборон, визначених в законі для забезпечення нормального виконання завдань кримінального судочинства.

Узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 01.01.2017 зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник матиме право повторно звернутися з такою скаргою до суду, що не призведе до порушення його прав та надасть можливість повторно звернутися до суду за захистом.

Таким чином, враховуючи зазначенні вище норми КПК України, суд зазначає, що розгляд скарги у відсутність особи, яка її подала є неможливим (пряма заборона ч. 3 ст. 306 КПК). Враховуючи, що скаржник будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час розгляду скарги, систематично не з`являється у судове засідання для її розгляду без поважних причин, приймаючи до уваги скорочені строки розгляду скарг та вимоги ст. 306 КПК України щодо обов`язкової участі скаржника у розгляді скарги, та той факт, що законодавцем не регламентовано дій суду в разі неявки скаржника без поважних причин для розгляду його скарги та зважаючи наа те, що висновки Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які наданні судам України, з метою застосування єдиної практики, орієнтують суди на прийняття рішення щодо залишення такої скарги без розгляду, що в свою чергу не позбавляє особу права повторно звернутись до суду та є гарантією реалізації прав такої особи визначених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про залишення скарги без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 26, 303, 304, 306 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , подану в порядку ст. 303 КПК України, - залишити без розгляду .

Копію ухвали направити скаржнику.

Роз`яснити, що залишення скарги без розгляду, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду, в порядку визначеному КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України, ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1