Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/2194/22
Провадження № 1-кп/490/320/2023
У Х В А Л А

11 липня 2023 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі : головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

його захисника - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження № 0000467 про обвинувачення

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Плетений Ташлик Маловисківського району Кіровоградської області, є українцем, громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1. Під час судового розгляду кримінального провадження прокурор заявив клопотання про вчинення дій щодо організації додаткового огляду місця події - будинку АДРЕСА_2 ;

В обґрунтування необхідності такого послався про необхідність отримання додаткових відомостей про сліди злочину, які є необхідними для встановлення дійсних обставин подій, що є предметами розгляду в межах цього кримінального провадження.

Прокурор також зауважив, що під час досудового розслідування огляд місця події не був проведеним належним чином через постійні обстріли міста, що ставило під загрозу життя та здоров`я учасників первинного огляду.

2. Потерпіла під час судового розгляду кримінального провадження проти задоволення клопотання прокурора не заперечувала.

Загалом пояснила, що наразі мешкає у будинку АДРЕСА_2 ; після загибелі її сина в будинку був наведений лад (зокрема - у кімнаті, у якій відбувались кульмінаційні події, була витерта кров та з неї був винесений диван).

Потерпіла також вказувала, що вона особисто бажає вжити усіх необхідних заходів для встановлення обставин вбивства її сина, зокрема - надати доступ до приміщення, у якому наразі проживає.

3. Захисник та обвинувачений під час судового розгляду кримінального провадження проти задоволення клопотання не заперечували.

Встановлені судом обставин із посиланням на докази

1.На розгляд суду надійшов складений 24 червня 2022 року старшим слідчим Першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Миколаєві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_7 та у той же день затверджений прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_3 обвинувальний акт, у якому викладена версія обвинувачення щодо вчинення злочину ОСОБА_4 .

1.1. Як зазначив автор обвинувального акту:

15.04.2022 приблизно о 22:00 год. ОСОБА_4 разом зі своїми колегами ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 прибули на відпочинок до місця проживання потерпілого ОСОБА_14 за адресою: АДРЕСА_2 , де на той час вже перебував безпосередньо потерпілий.

Далі, у той же день, у період часу приблизно з 23:20 год. до 23:30 год., під час прийому їжі потерпілий ОСОБА_15 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, у присутності вказаних осіб, у тому числі і ОСОБА_4 , який також перебував у стані алкогольного сп`яніння, почав висловлювати свою прихильність на підтримку збройної агресії з боку російської федерації по відношенню до України. Однак, вказані висловлювання ОСОБА_15 працівниками Державної прикордонної служби України були припинені, та останній пішов відпочивати.

У свою чергу, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 також направилися відпочивати кожен у свою кімнату, а ОСОБА_4 залишився у кімнаті, в якій відбувався прийом їжі зазначеними особами.

У подальшому, 16.04.2022, близько 04:00 год. (більш точний час у ході досудового розслідування не встановлено), у ОСОБА_4 на ґрунті неприязних відносин до потерпілого ОСОБА_14 , які виникли під час висловлювання останнім своєї прихильності до російської федерації та її збройної агресії до України, виник злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_14 , тобто на його умисне вбивство.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на вчинення вбивства ОСОБА_14 - ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись з потерпілим ОСОБА_14 в одній кімнаті за адресою: АДРЕСА_2 , взяв до рук закріплену за ним табельну вогнепальну зброю, а саме пістолет марки ПМ серії НОМЕР_1 , з досланим одним патроном калібру 9 мм. до патроннику та спорядженим магазином патронами 9 мм. в кількості 8 штук, всього в кількості 9 патронів калібру 9 мм, зняв запобіжник та переслідуючи мету позбавлення життя потерпілого. усвідомлюючи настання суспільно небезпечних наслідків, тобто смерті ОСОБА_14 , перебуваючи поряд із останнім, здійснив три постріли в тулуб, шию та кінцівки ОСОБА_14 , спричинивши тим самим йому вогнепальні поранення, одне з яких виявилось наскрізним вогнепальним пораненням шиї з ушкодженням анатомічних утворень шиї, нижньої щелепи, загальної сонної артерії з послідуючою гострою крововтратою, внаслідок чого потерпілий помер на місці вчинення злочину.

1.2. Вказані дії ОСОБА_4 органами досудового розслідування та публічним обвинуваченням кваліфіковані за частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

2. В межах досудового розслідування - 16 квітня 2022 року - був проведений огляд місця події - будинку АДРЕСА_2 , за результатами якого був складений протокол та виготовлені фототаблиці.

Проте, ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 21 листопада 2022 року результати цього огляду були визнаними недопустимим доказом.

3. До того ж слід зазначити й наступне.

3.1. Матеріали досудового розслідування містять відомості про, щонайменше, три постріли, що були здійсненими під час кульмінаційного моменту подій, що є предметом розгляду в межах цього кримінального провадження.

Проте, у той чи інший спосіб до матеріалів кримінального провадження долучені лише частини двох патронів; частини інших патронів до матеріалів кримінального провадження до теперішнього часу не долучені та місце їх знаходження невідомо.

3.2. Окрім того, надані суду матеріали (включаючи й визнаний недопустимим протокол огляду місця події) не містять відомостей про наявність/відсутність будь-яких слідів пострілів в місці, де, за твердженням органів досудового розслідування, відбувався кульмінаційний момент подій, що є предметом розгляду в межах цього кримінального провадження.

3.3. Не містять матеріали кримінального провадження й відомості про фізичні параметри місця події, що взагалі унеможливлює встановлення механізму заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_14 .

4. Прокурор наразі просить про надання доручення на проведення додаткового огляду місця події.

Положення закону, якими керувався суд під час постановлення ухвали.

1. Відповідно до статті 3 Конституції України саме життя людини визнається найвищою соціальною цінністю, а згідно до статті 27 Основного Закону кожна людина має невід`ємне право на життя і ніхто не може свавільно позбавити життя людину.

Окрім того, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року Конвенція про захист прав та основоположних свобод /далі - Конвенція/ та практика Європейського суду з прав людини визнаються в Україні джерелом права

Відповідно до статті 2 Конвенції право кожного на життя охороняється законом та нікого не може бути умисно позбавлено життя.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Андронікоу та Константіноу проти Кіпру", передбачене статтею 2 Конвенції право на життя «... є одним з найбільш фундаментальних положень Конвенції і охороняє одну з основних цінностей демократичного суспільства».

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини перше речення статті 2 Конвенції зобов`язує державу не тільки утримуватись від умисного або незаконного позбавлення життя, але також вживати відповідних заходів для захисту життя тих, хто знаходиться під її юрисдикцією. Обов`язок захищати право на життя за статтею 2 Конвенції визначається у поєднанні з загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції, яка зобов`язує «гарантування кожному, хто перебуває під [її] юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування, коли особу вбито в результаті використання сили (див. mutatis mutandis рішення від 19 лютого 1998 року у справі «Kaya v. Turkey», 1998-I, п. 105). Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання національних законів, які захищають право на життя.

Для того, щоб розслідування стверджуваного незаконного вбивства було ефективним воно має бути здатне привести до встановлення обставин смерті людини та встановлення і покарання відповідальних осіб

Прогалини ж у розслідуванні, які підривають його здатність встановити причину смерті або відповідальних осіб, чи то прямих виконавців створюють ризик недодержання такого стандарту.

/див. рішення Європейського суду з прав людини у справах

«Муравська проти України» «Гонгадзе проти України», «Шевченко проти України», "Меркулова проти України" та інші/

2. Відповідно до статті 91 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема:

1)подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2)винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3)вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням"

/пункти 1 - 3 частини 1/.

3. Відповідно до частини 1 статті 237 Кримінального Процесуального Кодексу України огляд приміщень проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

4. Відповідно до статті 333 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"У разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами" /частина 3/.

"Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення" /частина 4/.

"В ухвалі суду про доручення проведення слідчої (розшукової) дії зазначається, для з`ясування або перевірки яких обставин і які саме слідчі (розшукові) дії необхідно провести, та встановлюється строк виконання доручення. Слідчі (розшукові) дії, що проводяться на виконання доручення суду, здійснюються в порядку, передбаченому главами 20 та 21 цього Кодексу" /частина 5/.

6. Відповідно до частини 2 статті 237 Кримінального Процесуального Кодексу України

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

7. Відповідно до частини 1 статті 30 Конституції України

Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Відповідно до статті 13 Кримінального Процесуального Кодексу України

Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду … інакше як за вмотивованим судовим рішенням…

8. Відповідно до статті 235 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"1. Ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи з підстав, зазначених у клопотанні прокурора, слідчого, надає право проникнути до житла чи іншого володіння особи лише один раз.

2. Ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи повинна відповідати загальним вимогам до судових рішень, передбачених цим Кодексом, а також містити відомості про:

1)строк дії ухвали, який не може перевищувати одного місяця з дня постановлення ухвали;

2)прокурора, слідчого, який подав клопотання про обшук;

3)положення закону, на підставі якого постановляється ухвала;

4)житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, які мають бути піддані обшуку;

5)особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться;

6)речі, документи або осіб, для виявлення яких проводиться обшук.

3. Виготовляються дві копії ухвали, які чітко позначаються як копії".

9. Відповідно до частини 3 статті 234 Кримінального Процесуального Кодексу України

У разі необхідності провести обшук слідчий за погодженням з прокурором або прокурор звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке повинно містити передбачені законом відомості.

10. Відповідно до статті 236 Кримінального Процесуального Кодексу України

Ухвала про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи може бути виконана слідчим чи прокурором. Для участі в проведенні обшуку може бути запрошений потерпілий, підозрюваний, захисник, представник та інші учасники кримінального провадження. З метою одержання допомоги з питань, що потребують спеціальних знань, слідчий, прокурор для участі в обшуку має право запросити спеціалістів. Слідчий, прокурор вживає належних заходів для забезпечення присутності під час проведення обшуку осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені. …

/частина 1/

…

Обшук на підставі ухвали слідчого судді повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети обшуку.

/частина 5/

…

При обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

/частина 7/

Особи, у присутності яких здійснюється обшук, при проведенні цієї слідчої (розшукової) дії мають право робити заяви, що підлягають занесенню до протоколу обшуку.

/частина 8/

…

Обшук житла чи іншого володіння особи на підставі ухвали слідчого судді в обов`язковому порядку фіксується за допомогою аудіо- та відеозапису.

/частина 10/

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 107 Кримінального Процесуального Кодексу України

Виконання ухвали слідчого судді, суду про проведення обшуку в обов`язковому порядку фіксується за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Відповідно до абзаців 2 та 3 частини 7 статті 223 Кримінального Процесуального Кодексу України

Обшук або огляд житла чи іншого володіння особи, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії.

Понятими не можуть бути потерпілий, родичі підозрюваного, обвинуваченого і потерпілого, працівники правоохоронних органів, а також особи, заінтересовані в результатах кримінального провадження.

11. Відповідно до частини 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України:

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

І……Стосовно предмету цієї справи, суд відзначає таке.

1. Відомості про місце стверджуваної події, обстановку у ньому під час кульмінаційного моменту подій, що є предметом розгляду в межах цього кримінального провадження, а також - сліди пострілів є підґрунтям та необхідними вихідними даними для встановлення дійсних обставин кримінального провадження.

2. Матеріали справи ж наразі таких відомостей не містять взагалі.

3. В той же час, відомості, необхідні для встановлення таких обставин, можуть бути отриманими шляхом додаткового огляду місця стверджуваної події; інакший спосіб їх отримання поза розумним сумнівом є відсутнім.

Отже в цьому випадку встановлення дійсних обставин справи без проведення додаткового огляду місця події не є можливим.

ІI……Вирішуючи питання про наявність законодавчих передумов для надання органам досудового розслідування доручення щодо здійснення огляду житла потерпілої, суд виходе з такого.

1. В цьому випадку про проведення відповідної процесуальної дії просить прокурор, про що ним заявлене відповідне письмове клопотання.

2. Як доведено вище, в цьому випадку проведення огляду будинку АДРЕСА_2 є вкрай необхідним, більше того, без його проведення встановлення обставин цього кримінального провадження не є можливим взагалі.

III……Обговорюючи причини, за яких відповідна слідча дія не була проведеною під час досудового розслідування, та їх вплив на прийняття рішення по суті, суд виходе з такого.

1. Перш за все, суд відзначає, що поза розумним сумнівом головною причиною такого є відсутність належної ретельності та дбайливості під час проведення досудового розслідування.

2. В той же час слід відзначити, що вказана прокурором причина такого - постійні обстріли території міста Миколаєва - є вагомою та цілком здатна в цьому випадку виправдати певні вади досудового розслідування.

IV……Далі, суд відзначає, що поза розумним сумнівом законодавче обмеження права на проведення слідчих дій під час судового розгляду кримінального провадження є покликаним на забезпечення рівності прав сторін у процесуальному змаганні.

З огляду на це суд відзначає наступне.

1. В цьому ж випадку, внаслідок проведення додаткового огляду місця події будуть отримані лише повністю об`єктивні відомості про обставини, що мають значення для цього кримінального провадження.

Та отримання таких відомостей вочевидь призведе лише до встановлення об`єктивних даних щодо таких обставин не може свідчити про порушення судом принципу безсторонності, адже ці відомості існують незалежно від позицій сторін та не носять суб`єктивного характеру.

До того ж, отримання судом об`єктивних даних є здатним призвести лише до виконання обов`язку суду щодо належної перевірки версій захисту та обвинувачення, але - не є здатними визначити позиції сторін у кримінальному процесуальному змаганні. Отже, порушення принципу диспозитивності внаслідок отримання таких даних відбутись не може.

2. Суд також враховує, що внаслідок задоволення клопотання прокурора в частині проведення додаткового огляду місця події сторона захисту матиме можливість спочатку - взяти участь у проведенні слідчої дії, а потім - під час судового засідання - поставити під сумніви достовірність її результатів.

Таке доводить, що внаслідок задоволення клопотання прокурора не потягне за собою порушення прав захисту у змагальному процесі.

3. Стосовно ж принципу змагальності сторін суд відзначає таке.

Наведена вище правова позиція Європейського Суду з прав людини визначає право на життя /елементом якого є обов`язок держави щодо розслідування підозрілих смертей/ основоположним та таким, на якому ґрунтуються інші засади прав людини. З огляду на таке вчинення дій щодо належного розслідування випадку смерті /яка в цьому випадку дійсно є підозрілою/ суд вважає виправданим та домірним вжиттю судом додаткових заходів з метою проведення дій, спрямованих на встановлення обставин смерті ОСОБА_14 .

Така теза може бути підсиленою й позицією, що була висловлена Європейським Судом з прав людини у рішенні у справі "Гонгадзе проти України" . У цьому рішенні Європейського Суду з прав людини в черговий раз наголосив на тому, що обов`язок держави захищати право на життя за статтею 2 Конвенції також вимагає наявності: "Будь-якої форми ефективного розслідування, коли особу вбито в результаті використання сили". І далі: "Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання національних законів, які захищають право на життя". Як підкреслив далі Європейський Суд з прав людини: "Форма розслідування, яке досягне такої мети, може бути різною в залежності від обставин. Проте, який би з методів не брався за основу, державні органи влади повинні діяти за своєю власною ініціативою..." /пункт 175 вказаного рішення/.

Таке доводить, що у випадку розслідування смерті людини принцип захисту права на життя превалює над принципом змагальності.

Таке дає підстави суду, зокрема, для вжиття, за відповідними клопотаннями однієї з сторін, заходів, що здатні призвести до встановлення дійсних обставин смерті ОСОБА_14 .

4. Враховує суд й те, що наразі вчинення вказаної прокурором слідчої дії видається майже єдиним засобом, за допомогою якого можливо забезпечити можливість ефективного розслідування смерті ОСОБА_14 .

Невжиття ж такого заходу в обставинах цього кримінального провадження створює реальну загрозу унеможливлення такого розслідування.

Враховуючи наведене, суд вважає, що заявлене клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 369-372; 376 Кримінального Процесуального Кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

І. Клопотання прокурора про надання доручення органам досудового розслідування здійснити огляд будинку АДРЕСА_2 - задовольнити.

ІІ. Доручити (надати дозвіл) органу досудового розслідування, а саме - слідчим Першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Миколаєві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_7 та ОСОБА_16 - провести огляд будинку АДРЕСА_2 , який наразі знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_17 , для виявлення, фіксування та вилучення слідів крові, пострілів (зокрема - кулі (гільзи)), а також - визначення фізичних параметрів житлових приміщень, зокрема - місця кільмінаційного моменту події - вбивства ОСОБА_14 , а також - виконати необхідні для здійснення такого огляду організаційні та процесуальні дії.

Строк дії ухвали в цій частині встановити в один місяць - до 11 серпня 2023 року включно.

Роз`яснити, що ця ухвала надає право переліченим у ній особам проникнути до будинку АДРЕСА_2 один раз.

ІІІ. У судовому засіданні оголосити перерву до отримання результатів огляд будинку АДРЕСА_2 .

Ухвала оскарженню окремо від судового рішення не підлягає

Головуючий суддя = ОСОБА_18 =