печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за заявою ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 04.04.2023 у справі 757/11239/23-к за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Печерської окружної прокуратури, яка полягає у не здійсненні процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0001956, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.04.2023 скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Печерської окружної прокуратури, яка полягає у не здійсненні процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0001956 - залишено без задоволення.

11.04.2023 скаржник - ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про роз`яснення вказаного судового рішення, посилаючись на те, що воно є незрозумілим та містить неоднозначне трактування, у зв`язку з чим просить роз`яснити підстави та мотиви прийняття даного рішення.

У судовому засіданні заявник підтримав заяву у повному обсязі та просив її задовольнити.

Представник Печерської окружної прокуратури у судове засідання не явився про причини неявки не повідомив.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги слідчим суддею, здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Зважаючи на ці положення закону, вивчивши заяву про роз`яснення ухвали у судовому провадженні за клопотанням, матеріали вказаного провадження, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність осіб, які не з`явились та приходить наступного висновку.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у статті 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів статей 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Так, заявник зазначає, що у зв`язку з приховуванням в ухвалі від 04.04.2023 слідчим суддею ОСОБА_1 суті та змісту скарги від 22.03.2023, підміною в ній висунутих прохань, наданням неправдивої інформації, істотним порушенням законності, конституційних та процесуальних прав, приховуванням ухилень прокурора від належного виконання своїх повноважень, дотримання вимог законності та висунутих зобов`язань ухвалою Печерського районного суду від 23.02.2023 (справа №757/2831/23-к,про), а також враховуючи наявність в доводах та аргументах слідчого судді істотної невідповідності вимогам законності, Конституції України, Кримінальному процесуальному кодексу України, доводам, фактам і обставинам, викладеним в скарзі 22.03.2023 та додатках до неї, та зазначених у судовому засіданні, - судове рішення є незрозумілим щодо виконання вимог законності згідно Конституції України (ст. 129), КПК України (ч. 1 ст.сг. 9, 220, 221, 370) реалізації та дотримання конституційних (ч. 3 ст. 32, ст. 34, ст. 46, ч. 1, 4 ст. 55 Конституції України) та процесуальних прав (ч. 3 ст. 21, ст. 22, 56 КПК України).

В мотивувальній частині слідчий суддя, як зазначає ОСОБА_3 , ухилилася від зазначення суті скарги, та конкретних порушень, пов`язаних з бездіяльністю прокурора. Неправдиво повідомляє, що скарга спрямована на бездіяльність «уповноважених посадових осіб Печерської окружної прокуратури м. Києва», чого скаржник не зазначав.

У скарзі були висунуті три прохання до слідчого судді: зобов`язати прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 :

1. Забезпечити виконання вимог ч. 2 cт. 55 КПК щодо проведення належних процесуальних дій особою, яка прийняла заяву від 24.06.2022 про залучення до провадження як потерпілого.

2. Розглянути клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження згідно з вимогами ч. 2 cт. 220 та ч. 1 cт. 221 КПК України, з забезпеченням законності та дотриманням конституційних та процесуальних прав.

3. Забезпечити у кримінальному провадженні належне додержання законності, конституційних та процесуальних прав.

Водночас, на переконання заявника, вимоги скарги підмінені слідчим суддею наступними двома: « зобов`язати прокурора Печерської окружної прокуратури:

- залучити ОСОБА_3 як потерпілого у кримінальному провадженні №0001956;

- розглянути клопотання ОСОБА_3 про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0001956».

Слідчий суддя, за висновком ОСОБА_3 здійснюючи за своїми повноваженнями у кримінальному провадженні судовий контроль за дотриманням прав, свобод та законних інтересів осіб - зазначеними неправомірними діями, свідомо значно звужує предмет дослідження.

Отже, заявник вказує, що незрозуміло як за зазначених обставин дотримуються слідчим суддею його конституційні та процесуальні права, вимоги законності згідно ст. 9, обґрунтованості та вмотивованості при прийнятті судового рішення згідно ст. 370 КПК України. І чому не вказано, що слідчий суддя керується цими вимогами при прийнятті рішення.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Слідчий суддя вивчивши заяву, дослідивши матеріали провадження, не встановив необхідності роз`яснення судового рішення, оскільки під час судового розгляду заяви встановлено, що ухвала слідчого судді відповідає вимогам статті 372 КПК України, за своїм змістом є зрозумілою, зміст не містить неоднозначного трактування, підстави та мотиви прийняття даного рішення наведені в ухвалі.

Право на справедливий судовий розгляд включає в себе винесення судом мотивованих рішень. Дане право спирається на більш загальний, включений в Конвенцію принцип, який захищає індивіда від свавілля.

При цьому, відповідно до практики ЄСПЛ, дане право не вимагає від національних судів надавати докладну відповідь на кожен аргумент, що приводиться сторонами («Van de Hurk проти Нідерландів», № 16034/90, рішення від 19 квітня 1994 року). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основний аргумент сторони.

У рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Міра, до якої застосовується обов`язок обґрунтовувати рішення, може бути різною залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи (див. рішення у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії" (Garcia Ruiz v. Spain) [ВП], N 30544/96, п.26, ECHR 1999-1, з подальшими посиланнями).

По суті заява ОСОБА_3 зводиться до незгоди з прийнятим рішенням слідчого судді.

Враховуючи викладене, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить висновку про безпідставність заяви про роз`яснення судового рішення та, як наслідок у її задоволенні вважає за необхідне відмовити.

Керуючись ст. ст. 9, 369, 380 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 04.04.2023 у справі 757/11239/23-к за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Печерської окружної прокуратури, яка полягає у не здійсненні процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0001956 - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1