Справа № 175/2386/22
Провадження № 1-кп/175/110/22
Ухвала

Іменем України

14 липня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 (дистанційно),

захисника ОСОБА_4 (дистанційно),

обвинуваченого ОСОБА_5 (дистанційно),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000383 відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Алісово Близнюківського району Харківської області, громадянки України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

При оголошені перерви через неможливість участі у судовому засіданні потерпілої ОСОБА_6 (дистанційно), прокурор ОСОБА_3 підтримала своє клопотання від 03.07.2023 року, яке надійшло на електронну пошту суду 05.07.2023 року, про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які, на її переконання, свідчать про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник і обвинувачений не заперечували проти клопотання прокурора. Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців….

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені.

Частина 2 статті 177 КПК України передбачає як підставу запобіжного заходу …наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Отже, перш за все, суду слід перевірити чи підтверджується існування ризиків, на які посилається прокурор.

У ході судового провадження до обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 22.07.2023 року. У своїй попередній ухвалі суд послався на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

На переконання суду, цей ризик, про який також зазначено у клопотанні прокурора, до цього часу продовжує існувати та є реальним.

Оцінюючи зазначений ризик, судом ураховуються сукупність обставин, характеру і наслідків інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, віднесеного ч.6 ст.12 КК України до категорії особливо тяжких злочинів, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, та є достатнім для продовження дії найсуворішого запобіжного заходу ще на 60 днів.

Тому, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_5 під вартою, беручи до уваги наявність вказаного ризику і продовження на території України строку дії правового режиму воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

Суд звертає увагу, що клопотання прокурора не містить посилань на наявність доказів про ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим, цей ризик не враховується судом при ухваленні даного судового рішення.

З урахуванням положень п.2 ч.4 ст.183 КПК України та обставин вчинення інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, наслідком вчинення якого стала смерть людини, суд не визначає заставу.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 від 03.07.2023 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 22.07.2023 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 11.09.2023 року.

Копію ухвали для відома направити засобами електронного зв`язку прокурору, захиснику, обвинуваченому і начальнику ДУ «Харківський слідчий

ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1