печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національного поліції України ОСОБА_5 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000657, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляді слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_5 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000657.

Захисником підозрюваного ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_3 заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_4 з посиланням на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. Обґрунтовуючи заяву про відвід, захисник зазначив, що слідчий ГСУ НП України ОСОБА_5 , зловживаючи своїми процесуальними правами, вчетверте звертається до суду з клопотанням про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000657. На думку захисника, слідчий міг отримати від судді ОСОБА_4 «неформальну згоду» щодо потрібного слідчому результату розгляду його клопотання, у зв`язку з чим захисник вважає наявними сумніви в неупередженості слідчого судді.

В судовому засіданні з розгляду заяви про відвід захисник ОСОБА_3 підтримав заявлений відвід, просив задовольнити. Зазначив, що 30.06.2023 о 10-17 год. отримав телефонний дзвінок від слідчого з вимогою прибути на 12-00 год. на розгляд означеного клопотання. Таке повідомлення щодо розгляду справи не відповідає вимогам ст. 135 КПК України. Слідчий ОСОБА_5 вже тричі звертався до слідчих суддів з аналогічним клопотанням, зокрема це судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , проте відразу писав заяви про повернення клопотань. Крім того, при очікуванні розгляду іншої своєї справи у приміщенні суду, яка розглядалась суддею ОСОБА_4 , захисник був свідком як секретар судді ОСОБА_4 в коридорі суду запитувала у прокурора, що також з`явився на розгляд, який результат розгляду потрібен прокурору, що свідчить про теплі відносини судді ОСОБА_4 зі стороною обвинувачення. В сукупності всі наведені обставини викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 .

Слідчий суддя, якому заявлено відвід, захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , слідчий, прокурор, про місце, дату та час його розгляду були повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явились, причини неприбуття не повідомили, заяв про відкладення розгляду судді не направили.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судове засідання також не прибув.

Захисник ОСОБА_3 вважав можливим розглянути заяву про відвід без участі осіб, що не з`явилися.

Суддею визнано можливим розглянути заяву у відсутність осіб, що не з`явились, на підставі наявних матеріалів.

Вислухавши позицію захисника, вивчивши матеріали провадження, приходжу до наступного висновку.

Положення ст. ст. 75, 76 КПК України зазначають підстави відводу щодо слідчого судді. Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути мотивованим.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Аналогічна позиція викладена у рішенні ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», в якому зазначено, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до статті 6 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішенням XI чергового з`їзду суддів України від 22.02.2013, суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи в суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Заявлений захисником відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , ставлять під сумнів можливість винесення ним об`єктивного рішення під час розгляду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000657.

З огляду на викладене підстави для відводу слідчого судді відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75,76, 81, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національного поліції України ОСОБА_5 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000657- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1