Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1829/23
номер провадження 1-кс/695/589/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша клопотання слідчого СВ Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей та документів, які містять охоронювану законом таємницю,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000800 від 16.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України про дозвіл на тимчасовий доступ до речей та документів, які містять охоронювану законом таємницю.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження за №0000800 від 16.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом службової фальсифікації (видачі завідомо недостовірної) довідки секретаря ІНФОРМАЦІЯ_1 № 79 від 08.02.2022 про стан земельної ділянки ОСОБА_5 , в якій наведені неправдиві відомості про наявність у спадкодавця приватизованої земельної ділянки площею 0,39 га.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у Золотоніському міськрайонному суді Черкаської області перебуває на розгляді цивільна справа № 695/2328/19 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування рішення сільради від 29.01.2015 про приватизацію земельної ділянки та зобов`язання ОСОБА_7 розробити новий проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,25 га.

Під час розгляду даної справи було з`ясовано, що підставою звернення ОСОБА_6 до суду з даним позовом стала довідка секретаря ІНФОРМАЦІЯ_1 № 79 за 2019 рік, в якій наведено завідомо недостовірні дані про приватизацію земельної ділянки спадкодавця ОСОБА_5 .

Посилаючись на те, що для встановлення фактичних обставин справи виникла необхідність в отриманні документів, які знаходяться у ІНФОРМАЦІЯ_2 , слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з даним клопотанням.

У судове засідання слідчий та прокурор не прибули, згідно з клопотанням просять здійснювати розгляд даного клопотання за їх відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 163 КПК України, особа у володінні якої знаходяться документи, доступ, до яких просить надати слідчий для розгляду клопотання не викликалась.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання зазначає про таке.

Відповідно до ч. 1ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 131 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до з ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням.

При цьому ч. 5 ст. 132 КПК України прямо передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 159 КПК України передбачено, що тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Згідно з ч. 1 ст. 160 КПК України сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.

При цьому ч. 2 ст. 160 КПК України передбачено вимоги до клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, відповідно до якої у клопотанні зазначається: значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні (п. 5) та можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів (п.6).

Згідно з ч. 6 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, а саме що речі або документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи та самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, в зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, а також неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Разом із тим, досліджуючи вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя приходить до переконання, що вимоги норм КПК України слідчим виконані не були.

З матеріалів клопотання слідчим суддею встановлено, що у провадженні Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження за №0000800 від 16.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом службової фальсифікації (видачі завідомо недостовірної) довідки секретаря ІНФОРМАЦІЯ_1 № 79 від 08.02.2022 про стан земельної ділянки ОСОБА_5 , в якій наведені неправдиві відомості про наявність у спадкодавця приватизованої земельної ділянки площею 0,39 га.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у Золотоніському міськрайонному суді Черкаської області перебуває на розгляді цивільна справа № 695/2328/19 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування рішення сільради від 29.01.2015 про приватизацію земельної ділянки та зобов`язання ОСОБА_7 розробити новий проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,25 га.

Під час розгляду даної справи було з`ясовано, що підставою звернення ОСОБА_6 до суду з даним позовом стала довідка секретаря ІНФОРМАЦІЯ_1 № 79 за 2019 рік, в якій наведено завідомо недостовірні дані про приватизацію земельної ділянки спадкодавця ОСОБА_5 .

Посилаючись на те, що для встановлення фактичних обставин справи виникла необхідність в отриманні документів, які знаходяться у ІНФОРМАЦІЯ_2 , слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з даним клопотанням.

З матеріалів клопотання слідчим суддею встановлено, що у порядку ст. 93 КПК України орган досудового розслідування до ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо надання відповідних документів та інформації не звертався.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 93 КПК України).

Положеннями чинного КПК України не визначено строк для надання відповіді на запити органу досудового розслідування у порядку ст. 93 КПК України.

Частинами 1, 2 ст. 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення мають бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України у справі №1?12/2003 від 30.01.2003 поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо.

Водночас за правилами статті 20 Закону України «Про звернення громадян» звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Таким чином, органом досудового розслідування належним чином не мотивовано необхідність отримання доступу до вказаної інформації.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що вказане клопотання не відповідає вимогам КПК України, а тому задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 159-166 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_8