УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 року м. Володимир

Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про арешт майна дізнавача СД Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000123, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 252 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Із клопотання вбачається, що 15 березня 2023 року в ч/ч Володимирського РВП надійшов рапорт ДОП СПД №1 (сел.Локачі) про те, що під час розгляду матеріалів ЄО №243 від 07.02.2023 було встановлено, що 07.02.2023 близько 12 години ОСОБА_4 перебуваючи на території геологічного заказника "Лучний", що на території Локачинської ОТГ незаконно зрізав дерево породи "Явір" в результаті чого заподіяв збитки на суму 23357 гривень.

16 березня 2023 року відомості про даний кримінальний проступок внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000123 з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 252 КК України.

20 квітня 2023 року під час огляду місця події у ОСОБА_4 , за його добровільною згодою, було вилучено бензопилу марки «Штіль» №296582923, котрою він зрізав дерево породи «Явір» на території геологічного заказника "Лучний". Власником зазначеного майна являється ОСОБА_4 .

Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі вважається тимчасово вилученим майном.

Згідно ч. 1, 2 ст. 167 КПК України , тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину .

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі його сліди вчинення кримінального правопорушення, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, вилучена бензопила марки «Штіль» №296582923, може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а тому може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому є достатні підстави вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Таким чином, вилучена бензопила марки «Штіль» №296582923, підлягає арешту із забороною відчуження, розпорядження та користування, оскільки має значення речового доказу для кримінального провадження. В іншому ж випадку, вказана річ, яка є речовим доказом у кримінальному провадженні, підлягатиме поверненню, а тому сліди злочину на ній можуть бути знищені.

В судове засідання дізнавач не з`явився, однак подав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання за його відсутності.

Вивчивши матеріали, які були додані до клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна , і за наявності також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Так, згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Таким чином, вилучений бензопила марки «Штіль» №296582923, має значення речового доказу у кримінальному провадженні № 0000123 від 16.03.2023 року, оскільки може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Володимир Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучену бензопилу марки «Штіль» №296582923, власником котрої є ОСОБА_4 , позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення збереження їх як речових доказів.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Слідчий суддя /-/-підпис.

Суддя Володимир-Волинського міського суду ОСОБА_1