Дата документу 06.06.2023Справа № 554/4883/23
Провадження № 1-кс/554/7093/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.06.2023 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,розглянувши клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000116 від 24.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, посилаючи на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 23.02.2023 року до Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ГУ ДПС в Полтавській області м. Полтава, вул. Европейська, 4, про те, що невідомими особами було підроблено довідки-підтвердження статусу податкового резидента України на ім`я ОСОБА_4 , від 02.11.2022 року та ОСОБА_5 від 22.11.2022 року.

За вказаним фактом СД Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області 20.08.2023 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000116 від 24.02.2023 за ч. 1 ст. 358 КК України.

Опитана в ході досудового розслідування ОСОБА_5 повідомила, що в листопаді місяці 2022 року, вона вирішила виїхати до республіки Польща на заробітки. Відразу почала збирати необхідний пакет документів. Також необхідно було, отримати у Державній податковій службі, довідку, про те, що вона являється платником податків в Україні, для того щоб не сплачувати їх у Польщі. Це питання ОСОБА_5 попросила вирішити свого сина. Вони разом із ним знайшли об`яву уінтернет мережі, про те, що податкова служба видає вищевказані довідки та надсилає їх через Нову Пошту. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зв`язалися за вказаним у оголошенні номером телефону та домовилися про виготовлення вказаної довідки разом із усім пакетом необхідних документів. Послуга коштувала 1500 грн., які потрібно було надіслати на банківський рахунок. Тур. А.С. відправив грошові кошти зі своєї банківської карти. Пізніше йому перетелефонували, він продиктував необхідні дані, а саме паспорт та ідентифікаційний код. Після цього, через деякий час, довідка була надіслана Новою Поштою. В подальшому, ОСОБА_5 поїхала до Польщі. Там вона оформилась на роботу через польську фірму «EWL». Вищевказану довідку, вона пред`являла, але із її заробітної платні, був вирахуваний податок на користь республіки Польща.

05.06.2023 року, під час огляду, у ОСОБА_5 вилучена довідка-підтвердження статусу податкового резидента України на ім`я ОСОБА_5 .

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву в якій прохав клопотання задовольнити, та розглянути клопотання у його відсутність.

Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного. Згідно п. 7 ч. 2ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу). Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотаннях сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000116 від 24.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду від 05.06.2023 року, а саме,довідка-підтвердження статусу податкового резидента України на ім`я ОСОБА_5 з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1