У Х В А Л А

29 серпня 2023 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в м. Біла Церква клопотання слідчого СВ Білоцерківського РІП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004081 від 24.08.2023 року,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Білоцерківського РІП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна, по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004081 від 24.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст.321 КК України.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що 24.08.2023 року до чергової частини Білоцерківського РУП надійшло повідомлення від оперуповноваженого Борець, про те, що за адресою: м. Біла Церква, вул. Привокзальна 7 о 17 годині 08 хвилин було зупинено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка повідомила, що зберігає при собі наркотичний засіб "метадон", з метою подальшого його збуту шляхом розкладання "закладок" та здійснює їх збут на території м. Біла Церква.

24.08.2023 року під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході особистого обшуку останньої, було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки Readmi IMEI-1: НОМЕР_1 ; IMEI-2: НОМЕР_2 в чохлі «книжкою» чорного кольору, який було поміщено до спец.пакету №PSP1465913; 11 згортків з фольги, обмотані прозорою липкою стрічкою, в середині яких знаходиться поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; 12 згортків позначені цифрою «2», в середині кожного з яких по два згортки з фольги, в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; 8 згортків позначені цифрою «3», в середині кожного з яких по три згортки з фольги , в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; 3 згортки позначені цифрою «4», в середині кожного з яких по чотири згортки з фольги, в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору. 33 згортки з фольги, в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовин, було поміщено до спец.пакету №PSP1196703, 1 згорток з фольги, в середині якого поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини, було поміщено до спец.пакету №PSP1183028.

Виходячи з того, що вилучені речі під час затримання ОСОБА_5 , містять на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому виникає необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене вищезазначене майно.

На даний час у слідства є достатні підстави вважати, що вилучений в ході особистого обшуку мобільний телефон марки Readmi IMEI-1: НОМЕР_1 ; IMEI-2: НОМЕР_2 в чохлі «книжкою» чорного кольору має суттєве значення для досудового розслідування, встановлення істини у справі, а тому слідчий простить накласти арешт на вилучений в ході особистого обшуку від 24.08.2023 року телефон.

В судове засідання сторони не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені.

Від слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 до суду надійшло доповнення до клопотання, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки Readmi IMEI-1: НОМЕР_1 ; IMEI-2: НОМЕР_2 в чохлі «книжкою» чорного кольору, який було вилучено 24.08.2023 року під час затримання ОСОБА_5 , оскільки на мобільному телефоні було виявлено діалоги з ймовірними особами, які можуть бути причетні до збуту наркотичних засобів. Також, підозрювана особисто повідомила, що спілкувалася в телефонному режимі з особами, що пропонували їй здійснювати збут наркотичних засобів. Підставою накладення арешту на вилучене майно є збереження інформації про вчинене кримінальне правопорушення та подальше проведення необхідних судових експертиз. Дані відомості мають суттєве значення для досудового розслідування та встановлення істини у справі. Крім того, слідчий просить розгляд клопотання про арешт майна проводити за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі та просив його задовольнити за викладених у ньому обставин.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Клопотання слідчого про арешт майна надійшло до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 29.08.06.2023 року, проте з наданих до суду матеріалів, а саме штампу «Укрпошта» на конверті встановлено, що слідчий 25.08.2023 року направив вказане клопотання поштовим зв`язком до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, тобто на наступний день після вилучення майна.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання подано з дотриманням вимог, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, крім іншого, доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0004081 від 24.08.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307, ч. 3 ст. 321 КК України.

24.08.2023 року в період часу з 18.19 год. по 18.57 год. було затримано ОСОБА_5 та проведено особистий обшук останньої в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки Readmi IMEI-1: НОМЕР_1 ; IMEI-2: НОМЕР_2 в чохлі «книжкою» чорного кольору, який було поміщено до спец.пакету №PSP1465913; 11 згортків з фольги, обмотані прозорою липкою стрічкою, в середині яких знаходиться поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; 12 згортків позначені цифрою «2», в середині кожного з яких по два згортки з фольги, в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; 8 згортків позначені цифрою «3», в середині кожного з яких по три згортки з фольги , в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; 3 згортки позначені цифрою «4», в середині кожного з яких по чотири згортки з фольги, в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору. 33 згортки з фольги, в середині кожного з яких поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовин, було поміщено до спец.пакету №PSP1196703, 1 згорток з фольги, в середині якого поліетиленовий пакетик з вмістом порошкоподібної речовини, було поміщено до спец.пакету №PSP1183028.

Постановою слідчого слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 від 25.05.2023 року, мобільний телефон марки Readmi IMEI-1: НОМЕР_1 ; IMEI-2: НОМЕР_2 в чохлі «книжкою» чорного кольору визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0004081 від 24.08.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307, ч. 3 ст. 321 КК України.

Частиною 2 статті 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

З доданих до клопотання матеріалів убачається, що в ході досудового розслідування виникла необхідність в проведенні судових експертиз для зняття інформації, що міститься на технічному носії, оскільки у органу досудового розслідування є обгрунтовані підстави вважати, що саме за допомогою свого мобільного телефону ОСОБА_5 здійснювала свою злочинну діяльність.

Таким чином, в судовому засіданні достеменно встановлено, що для виконання завдань кримінального провадження, вилучений мобільний телефони необхідний разом з інформацією, що на ньому міститься, для проведення експертного дослідження.

Згідно з практикою ЄСПЛ, який, проаналізувавши питання пропорційності втручання в право на мирне володіння майном, дійшов висновку, що ст.1 Протоколу №1 до Конвенції передбачає втручання в право мирного володіння майном за умови існування розумного взаємозв`язку пропорційності між використаними засобами, якими обмежується право, та ціллю заради досягнення якої застосовуються такі засоби (п. 203 рішення ЄСПЛ від 05.03.2019 у справі "Узан та інші проти Туреччини"/Uzan and others v. Turkey, заяви №19620/05, 41487/05, 17613/08, 19316/08). Тобто, обмежити особу в праві мирно володіти майном можна не просто, коли існує необхідність здійснення такого втручання в її право з метою виконання завдань кримінального провадження, а виключно, якщо виконати завдання кримінального провадження в інший спосіб, аніж через застосування такого обмеження, за наявних обставин неможливо. Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власників майна, про які йдеться в клопотанні прокурора, з метою виконання завдань у кримінальному провадженні.

З клопотання вбачається, що підставою накладення арешту на вилучене майно є збереження інформації про вчинене кримінальне правопорушення та подальше проведення необхідних судових експертиз.

Слід зазначити, що арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Враховуючи, що у разі не накладення арешту на тимчасово вилучене майно можуть бути втрачені сліди кримінального правопорушення, для чого слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення збереження слідів кримінального правопорушення.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності задоволення клопотання шляхом накладення арешту на вилучене майно.

Керуючись статтями 98, 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Білоцерківського РІП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004081 від 24.08.2023 року - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучений 24.08.2023 року в ході особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мобільний телефон марки Readmi IMEI-1: НОМЕР_1 ; IMEI-2: НОМЕР_2 в чохлі «книжкою» чорного кольору, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1