ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 15 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 15 серпня 2023 року було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, строком до 15 вересня 2023 року, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 1862 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 4 997 608 (чотири мільйони дев`ятсот дев`яносто сім тисяч шістсот вісім) грн.

Ухвала слідчого судді обґрунтована тим, що обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується: протоколом негласних слідчих розшукових дій про результати зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_9 ; протоколами негласних слідчих розшукових дій про результати спостереження за місцем; висновком експертів №3349/3793/3794-3802/3803-3821 за результатами проведення комплексної судової експертизи з дослідження нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів, товарознавчої та економічної експертизи від 23.02.2023; висновком експерта №СЕ-19/104-23/7875-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи від 27.03.2023; висновком експерта №СЕ-19/104-23/7887-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи від 28.03.2023; видатковими накладними: №230223/0001 від 23 лютого 2023 р.; №230228/0002 від 28 лютого 2023 р.; №230228/0003 від 28 лютого 2023 р.; №230303/0002 від 03 березня 2023 р.; №230306/0003 від 06 березня 2023 р.; №230310/0007 від 10 березня 2023 р.; №230310/0006 від 10 березня 2023 р.; №230314/0003 від 14 березня 2023 р.; №230314/0004 від 14 березня 2023 р.; №230315/0003 від 15 березня 2023 р.; №230315/0004 від 15 березня 2023 р.; №230317/0004 від 17 березня 2023 р.; №230317/0005 від 17 березня 2023 р.; №230318/0001 від 18 березня 2023 р.; №230321/0002 від 21 березня 2023 р.; №230323/0001 від 23 березня 2023 р.; №230324/0002 від 24 березня 2023 р.; №230325/0001 від 25 березня 2023 р.; №230327/0003 від 27 березня 2023 р.; №230328/0001 від 28 березня 2023 р.; №230329/0001 від 29 березня 2023 р.; №230330/0001 від 30 березня 2023 р.; №230331/0003 від 31 березня 2023 р.; №230331/0004 від 31 березня 2023 р. та іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий суддя вказав, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя врахував особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, раніше не судимий, має постійне місце проживання.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, захисник ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просив касувати ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 серпня 2023 року і постановити нову ухвалу, якою визначити підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у виді застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805200 гривень та покласти на ОСОБА_7 на період дії вказаного запобіжного заходу, процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з місця проживання (перебування), без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування) та місця роботи; утриматись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорт) для виїзду закордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Просив грошові кошти в розмірі 4 192 408 грн (чотири мільйони сто дев`яносто дві тисячі чотириста вісім) гривень, внесені Товариством з обмеженою відповідальністю «ІМПЕКС ОЙЛ» згідно з платіжної інструкції № 270528 від 15.08.2023 року повернути заставодавцю.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що внесена ТОВ «ІМПЕКС ОЙЛ» сума застави є непомірним тягарем, який негативно вплинув на здійснення її господарської діяльності та фактично зупинив діяльність.

Вказав, що застава у розмірі 1862 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 4 997 608 грн є такою, що не співвідноситься з даними про особу підозрюваного ОСОБА_7 , не співвідноситься з тяжкістю інкримінованих ОСОБА_7 злочинів, не співвідноситься з обставинами кримінального правопорушення.

Захисник зазначив, що підозра, пред"явлена ОСОБА_7 , є необгрунтованою, а також стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказав, що ОСОБА_7 є батьком трьох дітей, двоє з яких малолітні, його дружина не працює та не має джерел існування, окрім доходу, який отримує ОСОБА_7 від здійснення підприємницької діяльності та від перебуванні на посаді керівника товариства, підозрюваний має на утриманні батьків похилого віку.

Захисник вказав, що слідчий суддя не надав оцінки тому, що ОСОБА_7 постійно з 2018 року і до цього часу зареєстрований та проживає разом зі своєю сім`єю, раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягався, на обліку в наркологічному та психоневрологічному диспансерах не перебуває.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши надані матеріали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судове рішення стосовно запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, які відносяться до категорій нетяжкого та тяжкого злочинів.

Колегія суддів вважає, що з метою ухилення від кримінальної відповідальності, враховуючи суворість покарання, яке може бути призначено у випадку доведеності вини ОСОБА_7 , він може вдатись до спроб переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків або інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому ризики, передбачені п.п.1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є цілком обґрунтованими і реально існують.

При цьому, слідчий суддя також врахував дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання.

Колегія суддів зазначає, що матеріалами провадження підтверджено обгрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_7 , а питання доведеності вини особи та оцінку доказів у справі у розумінні ст.ст. 84, 85, 86 КПК України суд вирішує в нарадчій кімнаті.

Колегія суддів зазначає, що при розгляді питання щодо запобіжного заходу ані суд першої інстанції, ані суд апеляційної інстанції не може надавати оцінку доказам у справі зібраними органом досудового розслідування.

Колегія суддів не погоджується з висновком слідчого судді в частині визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, та вважає доводи скарги сторони захисту щодо непомірності розміру застави обґрунтованими, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Метою застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави є те, що у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, внесені грошові кошти будуть стягнені в дохід держави.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що принцип верховенства права є однією з основ демократичного суспільства, притаманною всім статтям Конвенції (справа «Ісмаїлов проти Росії», пункт 31).

Невід`ємним елементом зазначеного принципу, який також є однією із загальних засад кримінального провадження, є пропорційність. Зокрема, це підтверджується абзацом 3 підпунктом 2.2. пункту 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України у справі №3-рп/2012 від 25 січня 2012 року.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що така пропорційність обов`язково має застосовуватися судом при вирішенні питання щодо суми застави, яку у разі наявності відповідних підстав у порядку ч.8 ст. 182 КПК України слід звернути в дохід держави.

У своєму рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що в цілях ст.14 Конвенції різниця у поводженні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розсудливого виправдання, не переслідує законної мети і якщо запропоновані засоби не є пропорційними до переслідуваної мети (справа «Карлгайнц Шмідт проти Німеччини»).

У рішенні у справі «Істоміна проти України» від 13 січня 2022 року ЄСПЛ зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім - забезпечення явки особи на судове засідання, тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

У рішенні у справі «Гафа проти Мальти» від 22 травня 2018 року ЄСПЛ зазначив, що гарантія, передбачена статтею 5§3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого.

Колегія суддів зазначає, що у разі виникнення підстав для застосування судом ч.8 ст.182 КПК України має бути дотриманий принцип пропорційності, який є невід`ємною складовою верховенства права.

Враховуючи кількість покладених на підозрюваного ОСОБА_7 процесуальних обов`язків та їх співвідношення з існуючими наразі ризиками їх невиконання, а також особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, його майновий стан, колегія суддів вважає, що розмір застави на цій стадії кримінального провадження слід зменшити, а саме до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 гривень, що на переконання колегії суддів, відповідатиме критеріям справедливості та співмірності (пропорційності), забезпечить справедливий баланс інтересів особи та суспільства, а тому не суперечитиме статті 1 Першого Протоколу та пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, такий розмір застави відповідає й практиці ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 слід задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави, виходячи з положень ч. 5 ст. 182 КПК України, у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 15 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України -задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 15 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15 вересня 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 805 200 гривень.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця служби (роботи);

- утриматись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

Термін обов`язків у разі внесення застави визначити до 15 вересня 2023 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3