Справа №705/2247/23
1-кс/705/521/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000679 від 27.04.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Єрмолівка Баштанського району Миколаївської області, громадянина України, з середньою освітою, проживає в АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

ВСТАНОВИВ:

01 травня 2023 року старший слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим начальником Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Із клопотання вбачається, у провадженні СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000679 від 27.04.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, по факту умисного вбивства ОСОБА_8 .

У ході проведення першопочаткових слідчих дій та оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення даного злочину причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.04.2023 близько 21 год. 00 хв., перебуваючи у приміщенні веранди житлового будинку АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході конфлікту із останньою, діючи умисно та цілеспрямовано, з метою заподіяння їй смерті, наніс ОСОБА_8 тупим твердим предметом численні удари по голові та тулубу, а також за допомогою ножа заподіяв потерпілій численні різані рани в ділянках голови, грудної клітки та верхніх кінцівок, після чого здійснив один постріл із мисливської гладкоствольної рушниці у лобно-лицеву ділянку голови потерпілої, внаслідок чого спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження у виді поєднаної травми голови та грудної клітки: відкритої черепно-мозкової травми, перелому кісток склепіння та основи черепа, забою-розмізчення головного мозку, крововиливів під м`які мозкові оболонки, множинних переломів ребер зліва, множинних ран грудної клітки, передньої черевної стінки та верхніх кінцівок, травматичного та геморагічного шоку, від яких ОСОБА_8 померла на місці.

29.04.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного злочину повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме в даному випадку: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інший злочин.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, а також тяжкість наслідків, спричинених даним злочином, характер якого свідчить про нестійке неприйняття підозрюваним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності, так як вчинив злочин в умовах воєнного стану, особи підозрюваного, все це свідчить про недостатність застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.

Хоча запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і є винятковим запобіжним заходом, однак беручи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років, він може уникати кримінального покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу та свідків, скоїти новий злочин, тому обрання відносно нього будь - якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки та не зможе запобігти ризикам, що визначені ст. 177 КПК України, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не представлятиметься можливим.

У клопотанні старший слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 просить: застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави з урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України.

Ознайомившись із клопотанням; заслухавши прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , який входить у групу прокурорів у кримінальному провадженні та який вважав необхідним обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та наявності ризиків, зазначених у клопотанні, та з огляду на те, що останній переховувався, був відшуканий у м. Києві та перебуває в розшуку за ч. 4 ст. 358 КК України, за станом здоров`я може утримуватися під вартою; вислухавши думку підозрюваного ОСОБА_4 , який не заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вказав, що вину у вчиненому злочині визнає частково, а саме не визнає умислу; думку захисника ОСОБА_5 , який просив суд відмовити у задоволенні клопотання та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з огляду на його стан здоров`я, який сам по собі убезпечить підозрюваного від вчинення дій, наведених у клопотанні; перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.

27.04.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, а саме, що 27.04.2023 близько 12 год. 27 хв. до чергової частини ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що в приміщенні будинку по АДРЕСА_2 знаходиться труп ОСОБА_8 , в ході огляду якої виявлено ознаки насильницької смерті.

В обґрунтування підозри ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 115 КК України старший слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 посилається на: протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 від 27.04.2023; протокол огляду трупа ОСОБА_8 від 28.04.2023; лікарське свідоцтва про смерть № 126 від 28.04.2023; протокол огляду місця події за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Ліщинівка, вул. Шевченка від 27.04.2023; протокол огляду місця події за адресою: Черкаська область, Уманський район, с. Ліщинівка, перехрестя вул. Шевченка та вул. Центральна, від 27.04.2023; протокол додаткового огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 від 27.04.2023; протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_8 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 від 27.04.2023 та 28.03.2023; протокол невідкладного обшуку від 27.04.2023; протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 від 27.04.2023; протоколи огляду предметів від 28.04.2023; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_22 , ОСОБА_21 від 28.04.2023; протокол огляду предметів від 29.04.2023. Копії названих та інших документів долучено до клопотання.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.

Відносно питання обґрунтованості підозри має застосовуватися стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Необхідно оцінювати обґрунтованість усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

З урахуванням відсутності у слідчого судді права на даному етапі досудового розслідування вирішувати питання, які належать до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті, в тому числі оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості для підтвердження чи спростування винуватості особи у вчиненні злочину та кваліфікації її дій, обов`язку судді на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_4 , покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки із суспільством.

У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 не одружений, не працює, осіб на утриманні не має, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину. З огляду на зазначене та з урахуванням конкретних обставин справи, а також зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, у слідчого судді є достатні підстави вважати наявними існування стосовно ОСОБА_4 ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які полягають у можливості переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також у можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також, на думку слідчого судді, існує вірогідність впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, зміни показань яких на свою користь може прагнути підозрюваний та які є знайомими підозрюваного.

При цьому, ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином взагалі у клопотанні не обґрунтований. Старший слідчий вказує на можливу неявку підозрюваного за викликами, що фактично дублює ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя виходить з того, що Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування вказаного запобіжного заходу наявні.

Незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.

Тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити, а у задоволенні клопотання захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відмовити.

Крім того, суд не вбачає підстав для визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки підозра стосується злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 взяти під варту із зали суду.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 29 червня 2023 року (включно).

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику до відома та направити до установи, в якій підозрюваний утримуватиметься під вартою, для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1