Справа № 487/4368/23
Провадження № 1-кс/487/2383/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.07.2023 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , захисника - ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання старшого слідчого СВ МРУП ГУНП у Миколаївській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Миколаєва, проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

19.07.2023 старший слідчий СВ МРУП ГУНП у Миколаївській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Окружної прокуратури м.Миколаєва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в України», затвердженого Законом України №2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 05-30 години 24.02.2022, строком на тридцять днів.

Період дії воєнного стану на території України неодноразово було продовжено, та, зокрема Законом України № 3057-ІХ від 02.05.2023, строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05-30 години 20.05.2023 на дев`яносто днів.

Будучи достеменно обізнаним, про дію в Україні правового режиму воєнного стану, 17.07.2023 приблизно о 21-30 год., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_5 перебував в районі будинку АДРЕСА_2 , де побачив потерпілого ОСОБА_7 ..

При цьому у ОСОБА_8 виник раптовий, злочинний, корисливий умисел направлений на відкрите заволодіння майном потерпілого.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_7 та наніс йому один удар рукою в область переносці від якого ОСОБА_7 впав на землю, після чого ОСОБА_5 наніс йому один удар ногою область голови.

В подальшому з метою доведення злочинного умислу до кінця ОСОБА_5 зняв з ОСОБА_7 рюкзак у якому перебували особисті речі потерпілого, зокрема паспорт громадянина України, банківські картки АТ КБ «Приватбанк», АТ « Універсал Банк».

Після чого ОСОБА_5 , утримуючи викрадене майно при собі, з місця скоєння кримінального правопорушення (злочину) зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду у загальному розмірі 2000 грн.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, на даний час притягується до кримінальної відповідальності за скоєння корисливого злочину проти власності, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор, клопотання слідчого підтримала.

У судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 у задоволенні клопотання просив відмовити та враховуючи дані про особу ОСОБА_5 обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В обґрунтування заперечень зазначив, що прокурором не доведено існування ризиків визначених п.п.1,3 КПК України, оскільки ОСОБА_5 має постійне місце реєстрації та проживання та не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Потерпілий та свідки у кримінальному проваджені допитані, свідок ОСОБА_9 є матір`ю підозрюваного, що невілює існування ризику здійснення впливу на вказаних осіб.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні встановлено, що 18.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001205 внесено відомості за заявою ОСОБА_7 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

18.07.2023 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.. 208 КПК України за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

19.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, а саме у відкритому заволодінні чужим майном (грабежі), вчиненому в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 186 КК України підтверджується наступними долученими до матеріалів клопотання доказами: Протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 17.07.2023, Протоколом огляду місця події від 17.07.2023; Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , від 18.07.2023; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_7 в ід 18.07.2023; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 18.07.2023; Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , від 18.07.2023; Протоколом огляду місця події від 18.07.2023; Протоколом огляду предмету від 19.07.2023; Постановою про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 19.07.2023

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, а отже може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території.

Також встановлено існування ризику незаконного впливу ОСОБА_5 на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

При цьому, твердження захисника в тій частині, що проведений слідчим допит вказаних осіб нівелює існування вказаного ризику, слідчий суддя вважає неспроможним, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України.

Таким чином ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого, свідків свідків та дослідження їх судом.

Той факт, що свідок ОСОБА_9 є матір`ю підозрюваного, навпаки свідчить про підвищений ризик впливу на неї, з урахуванням їх родинних особистих зв`язків.

Приймаючи до уваги той факт, що на даний час ОСОБА_5 притягується до кримінальної відповідальності за скоєння кримінального правопорушення за ч.2 ст.189 КК України у кримінальному провадженні №0000002, існує ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який не одружений, не має постійного місця роботи, стабільного джерела доходу, тобто не має соціально сталих зв`язків. Обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану.

Враховуючи вище зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та зможе запобігти ризикам наявним та доведеним під час розгляду клопотання.

Твердження сторони захисту про можливість застосування до ОСОБА_5 біль м`якого запобіжного заходу є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження при розгляді клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 діб, з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор.

Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520 грн..

Покласти на ОСОБА_5 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:

- не відлучатися за межі м. Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- за першою вимогою з`являтися до слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання, роботи.

- утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_5 діє до 16.09.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1