Справа № 487/2984/23
Провадження № 1-кс/487/1928/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2023 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СВ СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Генічеськ Генічеського району Херсонської області, українця, громадянина України, депутата Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, обраного на перших виборах депутатів місцевої ради 25.10.2020 від місцевої організації політичної партії «Ліва опозиція», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України

ВСТАНОВИВ:

26.06.2023 слідчий СВ СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001692 звернулася до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні нетяжкого злочину, переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перебуває на тимчасово окупованій території України та оголошений у міжнародний розшук, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу ніж тримання під вартою, просив про його задоволення.

Захисник у судовому засіданні просив вирішити клопотання на розсуд суду.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання вбачається, що Слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001692 від 09.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в травні 2022 (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 09.05.2022), ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у тимчасово окупованому військовими рф місті Генічеськ (більш точне місце в ході досудового розслідування не встановлено), займаючи посаду керівника незаконно створеного правоохоронного органу, а саме начальника так званої «Рибінспекції» Генічеського району, маючи умисел на вчинення діянь, спрямованих на шкоду незалежності, суверенітету, територіальній цілісності та національній безпеці України, з метою дискредитації державної влади, діючи в інтересах держави-агресора - російської федерації, в супереч вимогам ст. 3, 4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», вирішив публічно використати символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Так ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, 09.05.2022 в денний час доби (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), перебуваючи на тимчасово окупованій території - у місті Генічеськ Херсонської області (більш точне місце в ході досудового розслідування не встановлено), діючи умисно, підтримуючи агресію російської федерації на території України, прийняв участь в організованому окупаційною владою російської федерації на території міста Генічеська параді присвяченому «Дню перемоги», в ході якого, маючи прямий умисел на використання шляхом публічної демонстрації широкому загалу людей символіки комуністичного тоталітарного режиму, підняв та тримаючи у руках демонстрував прапор червоного кольору з зображенням символіки, яка відповідно до висновку експерта Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції України № 2221-Е від 20.02.2023 містить зображення комуністичної символіки, використання якої відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» від 09 квітня 2015 року заборонено на всій території України.

Крім цього в цей же день ОСОБА_6 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел на використанні символіки комуністичного тоталітарного режиму, діючи умисно, перебуваючи на тимчасово окупованій території - у місті Генічеськ Херсонської області (більш точне місце в ході досудового розслідування не встановлено), прийняв участь в автомобільному пробігу присвяченому «Дню перемоги», в ході якого публічно демонстрував прапор червоного кольору на якому зображено символи, які відповідно до висновку експерта Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції України № 2221-Е від 20.02.2023 містять зображення комуністичної символіки.

Окрім цього ОСОБА_6 09.05.2022 в денний час (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено) виклав на своїй особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook» фотозображення та відео файли, на яких зафіксовано події святкування «Дня перемоги» та автопробігу присвяченому «Дню перемоги», що мали місце 09 травня 2022 у тимчасово окупованому місті Генічеськ, Херсонської області, на яких зображено ОСОБА_6 з прапорами, що містять комуністичну символіку, демонструючи її таким чином широкому загалу людей.

16.06.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, а саме: публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму на території України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду від 24.06.2022, в ході якого оглянуто інформацію, розміщену в соціальній мережі Facebook на сторінці « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яка знаходиться за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 При проведенні огляду встановлено посилання : ІНФОРМАЦІЯ_4 з фотографією особи схожої на депутата Генічеської міської ради від політичної партії «Ліва опозиція» ОСОБА_6 , який тримає в руках прапор червоного кольору із символікою комуністичного тоталітарного режиму, зокрема зображенням «серпу і молоту». У подальшому на сторінці « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 міститься розміщена публікація користувачем під ніком « ОСОБА_7 » від 9 травня 2022 року без заголовку із текстом наступного змісту «С праздником друзья! С Днём Победы! Геническ, чтит и помнит подвиг советского солдата!» з відеозаписом тривалістю 47 секунд. На відео міститься запис автопробігу з прапорами російської федерації та червоними прапорами з зображення символіки комуністичного тоталітарного режиму орієнтовно на дорозі поблизу с. Генічеська Гірка Генічеського району. Так, на початку відеозапису на 7 секунді попереду автомобіля, на якому їде особа, яка знімає відео, видно три автомобілі з прапорами російської федерації та червоними прапорами з символікою комуністичного тоталітарного режиму, а також маркуванням латинською буквою «Z», у подальшому на 14 секунді відео видно два автомобілі позаду автомобіля також з прапорами російської федерації та червоними прапорами з символікою комуністичного тоталітарного режиму. На 15 секунді відео видно червоний прапор та фрагмент надпису «ster» на автомобілі, на якому їде особа, яка здійснює відеозйомку. У подальшому на 34 секунді видно особу, що проводить відеозйомку, яка схожа на депутата Генічеської міської ради ОСОБА_6 ; висновком судово-мистецтвознавчої експертизи № 2221-Е від 20.02.2023, відповідно до якої прапори червоного кольору, які публічно демонстрував ОСОБА_6 містять зображення комуністичної символіки; показами свідка ОСОБА_8 , який повідомив, що являється місцевим мешканцем м. Генічеськ Херсонської області, та йому знайомий ОСОБА_6 , який є депутатом Генічеської міської ради. Також вказав, що йому відомо про те, що ОСОБА_6 брав участь в організованому рф параді присвяченому до «дня перемоги», де публічно використовував червоний прапор комуністичної символіки; протоколом огляду від 06.06.2023 оптичного диску отриманого в ході огляду від 24.06.2022 із залученням свідка ОСОБА_8 , де останній вказує, що саме ОСОБА_6 знаходиться на фотознімках та тримає прапор із зображенням комуністичної символіки; показами свідка ОСОБА_9 , який повідомив, що являється місцевим жителем м. Генічеськ, та йому знайомий ОСОБА_6 , який є депутатом Генічеської міської ради. Також вказав, що йому відомо про те, що ОСОБА_6 брав участь в організованому рф параді присвяченому до «дня перемоги», де публічно використовував червоний прапор комуністичної символіки; показами свідка ОСОБА_10 , яка пояснила, що являється місцевою мешканкою м. Генічеськ, та їй відомий ОСОБА_6 , який є депутатом Генічеської міської ради. Також вказав, що йому відомо про те, що ОСОБА_6 брав участь в організованому рф параді присвяченому до «дня перемоги», де публічно використовував червоний прапор комуністичної символіки; висновком судово-портретної експертизи № СЕ-19/115-23/4490-ФП, згідно якої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ймовірно зображений у відео файлі наданому на дослідження.

Так у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Фактичні дані, які містяться у наданих стороною обвинувачення доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Так прокурором у судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України з огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, а тому з метою ухилення від кримінальної відповідальності може залишити місце проживання та виїхати за межі України або сховатися на тимчасово окупованій території. Крім того про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду свідчить те, що останній жодного разу не з`явився на виклики слідчого та прокурора, перебуває на тимчасово окупованій території України та оголошений у міжнародний розшук. Разом з тим підозрюваний може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки вони йому відомі, а тому, не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з ними може спонукати до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, перебуває у міжнародному розшуку, має зареєстроване місце проживання.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, яким не можливо запобігти, застосувавши більш м`який запобіжний захід, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурор у судовому засіданні в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Крім того слідчий суддя наголошує, що обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне із застосуванням такого, оскільки після затримання підозрюваного питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися слідчим суддею, судом у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського

районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1