Справа № 544/375/23
пров. № 1-кс/544/199/2023
У Х В А Л А

іменем України

23 травня 2023 року м. Пирятин

Слідчий суддя Пирятинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду по вул. Ярмарковій 17 м. Пирятин клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000089 від 17.02.2023 за ч. 3 ст. 246 КК України,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати арешт, накладений ухвалою суду від 20 лютого 2023 року в межах кримінального провадження №0000089, слідчим суддею Пирятинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 за клопотанням старшого слідчого СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 на Stihl MS250 серійний номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_3 , місцем зберігання якої визначено територію ВП № 1 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, за адресою вул. Зоряна, 7, м. Пирятин Лубенського району Полтавської області, до скасування арешту майна у встановленому Законом порядку.

Володілець майна ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, просив слухати клопотання у його відсутність.

Старший слідчий в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Суд рахує за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Кримінальне провадження №0000089 за ч. 3 ст. 246 КК України було порушено 17.02.2023.

Ухвалою слідчого судді Пирятинського районною суду Полтавської області №544/375/23 від 20.02.2023 задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Пирятинського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні за №0000089 від 17.02.2023 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, про арешт майна. Накладено арешт на тимчасово вилучене майно 16.02.2023 під час проведення огляду місця події, на території НПП «Пирятинський» в селі Кейбалівка Пирятинської ТГ, Лубенського району Полтавської області, а саме на: бензопилу марки Stihl MS250 серійний номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_3 , визначено місцем зберігання тимчасово вилученого майна, а саме: бензопили марки Stihl MS250 серійний номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_3 , вилучену в ході огляду місця події територію ВП № 1 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, за адресою вул. Зоряна, 7, м. Пирятин Лубенського району Полтавської області, до скасування арешту майна у встановленому Законом порядку.

Заявником до клопотання додано постанову старшого слідчого СВ ВП №1 Лубенського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 від 28.03.2023 кримінальне провадження №0000089, відомості про яке 17.02.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 3 ст. 246 КК України закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 3 ст. 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Разом з тим, постанова про закриття кримінального провадження була винесена слідчим, а тому питання про скасування арешту майна вирішено не було.

Частиною 4 ст. 174 КПК України, визначено право суду скасування арешту майна у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Частина 6 ст. 9 КПК України визначає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Зважаючи на наведене, дотримуючись засад кримінального провадження щодо законності, верховенства права та недоторканності права власності, приймаючи до уваги той факт, що кримінальне провадження на даний момент постановою слідчого закрито, досудове розслідування по справі завершено, приходжу до переконання, що потреби і надалі обмежувати власника у володінні майном немає, продовження такого арешту спричиняє збитки інтересам власника, оскільки на даний час відпали обставини, які стали підставою для арешту майна, передбачені ст. 170 КПК України.

Аналогічного висновку прийшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року у справі N 727/2878/19 (провадження N 14-516цс19).

Так, згідно висновку Великої Палати Верховного Суду:

Частиною першою статті 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України).

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України , особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Зважаючи на вищенаведене, беручи до уваги правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року (справа N 727/2878/19), обставини встановлені в ході розгляду клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, враховуючи, що слідчим не доведено необхідності утримання арештованого майна, а саме: бензопили марки Stihl MS250 серійний номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_3 , суд дійшов висновку, що у продовженні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту цього майна потреба відпала.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 174, 175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000089 від 17.02.2023 за ч. 3 ст. 246 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Пирятинського районного суду Полтавської області від 20.02.2023 на бензопилу марки Stihl MS250 серійний номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_3 , вилучену 16.02.2023 в ході огляду місця події, повернути ОСОБА_3 бензопилу марки Stihl MS250 серійний номер НОМЕР_1 , яка зберігається на території ВП № 1 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, за адресою вул. Зоряна, 7, м. Пирятин Лубенського району Полтавської області, як законному володільцю майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1