Справа № 638/4769/22
Провадження № 1-кс/638/629/23
УХВАЛАІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді за участю: секретаря судового засідання прокурора слідчого підозрюваного захисника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по об`єднаному кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000701 від 26 серпня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.1 ст. 162 КК України, у відношенні

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, раніше не судимого, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.1 ст. 162 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

07 квітня 2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2023 року надано дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно нього.

29 травня 2023 року підозрювано ОСОБА_5 було доставлено до Дзержинського районного суду м. Харкова для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивоване тим, що СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 серпня 2022 року за № 0001328, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що в середині серпня 2022 року, точну дату та час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 у період дії воєнного стану, поширеного на території України, будучи обізнаним про введення воєнного стану в Україні, прямуючи до місця свого мешкання, помітив приватний будинок за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час у ОСОБА_5 виник протиправний умисел на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом проникнення до території домоволодіння.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, впевнившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, проник до території домоволодіння АДРЕСА_2 , де шляхом вибиття вхідних дверей, потрапив до сараю, де викрав майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме: 3D принтер марки «Anycubic Photon Mono», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року складає 13828,11 грн.; шлейф машину марки «Compass» модель «LY760-6» вартість якої, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року складає 629,30 грн.; циркулярну пилу марки «Ryobi»; електропила марки «Ryobi»; шуроповерт марки «Ryobi», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року складає 1512,40 грн.; підсидельний штир марки «Rockshox Reverb» у кількості 2 шт., вартість яких, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року складає 14070,00 грн.; зірку для велосипедного ланцюга марки «X-SYNC», вартість якої, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року складає 1232,00 грн.; зірку для велосипедного ланцюга марки «Deckas» у кількості 4 шт. вартість якої, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року складає 1148,00 грн.

Після чого ОСОБА_5 залишив місце події, звернувши викрадене майно на свою користь, чим завдав потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 393М від 14.09.2022 року, в розмірі 32 419,81 грн.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням до іншого приміщення, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Крім того, в середині серпня 2022 року, точну дату та час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 прямуючи до місця свого мешкання, помітив приватний будинок за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час, у ОСОБА_5 виник протиправний умисел на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом проникнення до приватного будинку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, впевнившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, проник до території домоволодіння АДРЕСА_2 , де шляхом вибиття вікон, потрапив до приватного будинку, де викрав майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме: квадрокоптер марки «Етах hawk pro», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року складає 8468,80 грн.; жорсткий диск «Backup Plus», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року складає 1333,80 грн.; квадрокоптер «Етах tiny hawk» у кількості 3 шт., вартість яких, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року склала 13274,40 грн.; квадрокоптер марки «Blade torrent ПО» у кількості 5 шт., вартість яких, сгідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року складає 14635,20 грн.; насос «Kerher» модель «SP1 Dirt» потужністю 250 Ват, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року склала 2256,00 грн.; очисник каналізаційних труб марки «Rioby» модель «R18DA», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року склала 3127,48 грн.; шуроповерт марки «Rioby Р252», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 склала 2548,54 грн.; ударний шуроповерт «Ryoby R239», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №394М від 14.09.2022 року склала 2248,67 грн.; ударний шуруповерт «Milwaukee»; пристрій для з`єднання датчиків марки «Aqara hub», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року склала 1775,55 грн.; велосипед марки «Rotwild R.E. +FS 27.5», чорно-синього кольору, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року склала 14500,00 грн.

Після чого, ОСОБА_5 залишив місце події, обернувши викрадене майно на свою користь, чим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоди, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 394М від 14.09.2022 року в розмірі 95168,44 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням до житла, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

29 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.1 ст. 162 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням до житла, вчинене повторно, в умовах воєнного стану, та незаконне проникнення до житла чи до іншого володіння особи.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 та ч.1 ст. 162 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами, а саме: протоколами допиту потерпілого ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , протоколами огляду місця події, проколами огляду предмета, протоколом тимчасового доступу до речей і документів, висновками дактилоскопічних експертиз, висновками товарознавчих експертиз.

Зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, та ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, орган досудового розслідування просив суд застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб. Застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилались на недоведеність слідчим та прокурором зазначених ризиків.

Підозрюваний надав пояснення, відповідно до яких зазначив, що був обізнаний про те, що він оголошений у розшук, не з`являвся до слідчого для проведення слідчих дії, оскільки був переляканий.

Захисник наголошувала на тому, що підозрюваний не був обізнаний про те, що перебуває у розшуку, підстави його затримання є незаконими.

Заслухавши доводи прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку щодо задоволення клопотання з наступних підстав.

Під час розгляду даного клопотання судом встановлено, що в провадженні СВ ХРУП № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебуває обєднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2022 року за № 0000701, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 та ч.1 ст. 162 КК України.

29 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 та ч.1 ст. 162 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням до житла, вчинене повторно, в умовах воєнного стану та незаконне проникнення до житла чи іншого володіння особи.

Згідно з копією протоколу затримання, ОСОБА_5 затримано 28 травня 2023 о 16 год. 40 хв. на підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2023 року.

Зважаючи на зазначене, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Клопотання про обрання запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ст. 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ч.2 ст. 1, ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною 17 липня 1997 року, є невід`ємною частиною національного законодавства України.

Суд вважає за необхідне і доцільне застосувати норми міжнародного права при розгляді даного клопотання.

Відповідно до положень ст.ст. 5, 18 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення. Обмеження, дозволені згідно з цією Конвенцією щодо зазначених прав і свобод, не застосовуються для інших цілей ніж ті, для яких вони встановлені.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.

Пунктом 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" визначений термін "обґрунтована підозра", який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними доказами, зокрема протоколами допиту потерпілого ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , протоколами огляду місця події, проколами огляду предмета, протоколом тимчасового доступу до речей і документів, висновками дактилоскопічних експертиз, висновками товарознавчих експертиз.

З досліджених вищевказаних доказів вбачається, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 та ч.1 ст. 162 КК України є обґрунтованою.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором, слідчим, підозрюваним, захисником поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 та ч.1 ст. 162 КК України.

Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретних характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

Наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовано слідчим стосовно ОСОБА_11 наступним чином:

- ОСОБА_11 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки санкція статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, існує імовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання буде переховуватися;

- ОСОБА_11 може незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні;

- ОСОБА_11 на даний час не працює, що свідчить про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Суд вважає доведеним наявність та обґрунтованість ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме спроб підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідка або потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином та карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Підозрюваний ОСОБА_5 , громадянин України, з середньою освітою, раніше не судимий, офіційно неодружений, має двох діте, офіційно не працевлаштований зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,інвалідність не має, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває.

Враховуючи фактичні обставини та вагомість наявних доказів вчинення ОСОБА_5 вказаного вище кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, слідчий суддя дійшов висновку щодо обґрунтованості доводів клопотання слідчого та наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зазначені обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися з огляду на покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення. Визнання обвинуваченим вини, сприяння розслідуванню, щире каяття та його майновий стан не свідчать про відсутність реальної можливості впродовж тривалого часу ухилятися від кримінальної відповідальності та в такий спосіб, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

КПК України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст.23, ст.224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України , тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4ст. 95 КПК України ).

Таким чином, такий ризик як вплив на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом.

Враховуючи фактичні обставини та вагомість наявних доказів вчинення ОСОБА_5 вказаних вище кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, відсутність офіційного місця роботи та джерела доходів, слідчий суддя дійшов висновку щодо обґрунтованості доводів клопотання слідчого та наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, передбачені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Підозрюваним та його захисником під час розгляду даного клопотання не надано належних доказів, що спростовують обґрунтованість пред`явленої підозри та свідчать про наявність підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу. Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я до суду також не надано.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею розглядалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт тощо, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого. Крім того, слідчий суддя ґрунтує свої твердження на підставі сукупного аналізу як і обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, так і зазначених відомостей, що характеризують особу підозрюваного.

Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, чого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин необхідним є саме тримання під вартою, оскільки застосування застави як основного запобіжного заходу відтерміновує можливість його виконання, що, з урахуванням особистої зацікавленості підозрюваного в ході досудового розслідування, створює можливості для його позапроцесуальних дій. Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

Таким чином, зважаючи на доволі високі встановлені при розгляді клопотання ризики, з урахуванням його особистих характеристик, слідчий суддя приходить висновку, що до ОСОБА_5 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Проте, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності визначення ОСОБА_5 альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті.

З аналізу даної норми вбачається, що у випадку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за відсутності випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, є зобов`язанням суду.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та випадки, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України не встановлені, слідчий суддя визначає підозрюваному заставу.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч.5 ст.182 КПК України).

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 4 ч.5 ст.182 КПК України).

Крім того, слідчий суддя враховує тяжкість можливого злочину. Можливе його вчинення особою, яка раніше притягалася до кримінальної відповідальності за вчинення корисливого злочину.

До того ж, слідчий суддя враховує реальність та ймовірність реалізації підозрюваним встановлених раніше ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків та потерпілого у провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Враховуючи особу підозрюваного, визнання ним вини, слідчий суддя дійшов висновку щодо відсутності підстав для виходу за межі, визначені п.2 ч.5 ст.182 КПК України.

Оцінка вказаних обставин свідчить про те, що при визначенні розміру застави необхідність вийти за межі розміру застави, визначені п.2 ч.5 ст.182 КПК, відсутня.

Критерієм визначення розміру застави є необхідність забезпечення балансу помірності суми застави для підозрюваного, що визначається з урахуванням індивідуальних особливостей, зокрема, таких як майновий, сімейний стан підозрюваного, обставини кримінального провадження.

За описаних вище обставин альтернативний запобіжний захід у вигляді застави має бути достатньо стимулюючим фактором, який би підозрюваний побоювався б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

Беручи до уваги матеріальний стан підозрюваного, такій меті цілком може відповідати застава в сумі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520,00 грн.

Саме такий розмір є співрозмірним з майновим станом підозрюваного та розміром спричиненої потерпілому матеріальної шкоди, цей розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти встановленим ризикам кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

У зв`язку з застосуванням до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у вигляді застави та встановлення ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатися із Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон (у разі його наявності) та інші документи, які надають право виїзду за кордон; утримуватися від спілкування із свідками та експертами у даному кримінальному провадженні.

Такі обов`язки за своїм характером не є занадто обтяжливим для ОСОБА_5 .

У випадку внесення застави такі обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці (ч.7 ст.194 КПК).

Згідно зі ст. 198 КПК висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» (№ 27) строком на 60 (шістдесят) днів з дня його фактичного затримання, тобто до 27 липня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80520,00 грн. (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять гривень нуль копійок), яка підлягає внесенню на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок UA0006674 , МФО 820172, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, призначення платежу - запобіжний захід застава, № судового рішення та ПІБ особи, якою вноситься застава).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- не відлучатися із м. Харкова та Харківської області, в якій він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право виїзду з України;

- утримуватись від спілкування зі свідками та експертами у даному кримінальному провадженні.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави.

Зобов`язати прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 негайно повідомити близького родича, члена сім`ї підозрюваного або іншу особу за вибором підозрюваного про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно останнього.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а ОСОБА_5 втой же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвалу складено та проголошено 29 травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1