Справа№ 938/459/23
Судове провадження № 1-кп/938/91/23
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2023 року селище Верховина

Верховинський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 травня 2023 за №0000062, про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Замагора Верховинського району Івано-Франківської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, фізичної особи-підприємця, одруженого, на утриманні двоє малолітніх дітей, депутатом не обирався, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора: ОСОБА_4

представника потерпілої юридичної особи та

одночасно цивільного позивача: ОСОБА_5

обвинуваченого: ОСОБА_3

в с т а н о в и в :

обвинувачений ОСОБА_3 вчинив незаконну порубку дерев у лісах, що заподіяло істотну шкоду.

Кримінальне правопорушення вчинено за наступних обставин.

Так, на початку травня 2023 року, точної дати та години досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_3 перебуваючи у лісовому масиві Красноїлівського лісництва Верховинського районного лісгоспу, в межах адміністративної території села Голови, урочище Вончулівка, Верховинської селищної ради, Верховинського району Івано-Франківської області, що відноситься до кварталу №39 виділу №13 (захисні ліси), та не входить до природно-заповідного фонду Красноїлівського лісництва, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісу, як важливого елемента навколишнього природного середовища, умисно, з корисливих мотивів, самовільно, без відповідного дозволу (лісорубного квитка, ордеру), виданого уповноваженим органом, за допомогою власної бензопили іноземного виробництва марки "БП-50-3.6", вчинив незаконну порубку лісу, а саме трьох сироростучих дерев породи «ялина», загальною кубомасою 3,52м3, чим заподіяв істотну шкоду в розмірі 34 716,20грн.

Таким чином, обвинувачений ОСОБА_3 вчинив незаконну порубку лісу, що заподіяло істотну шкоду, тобто вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.246 КК України.

Судовий розгляд проведено в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта згідно з вимогами ст.337 КПК України.

Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 свою винуватість у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, передбаченому ч.1 ст.246 КК України визнав повністю та пояснив, що вчинив злочин за вказаних в обвинувальному акті обставин, погодився зі всіма доказами по справі, що були зібрані в процесі досудового слідства і підтверджують його винність у вчиненні інкримінованого правопорушення, відмовившись від їх дослідження в ході судового розгляду. Також зазначив, що вимоги цивільного позову на суму 34 716,20грн визнає в повному обсязі та буде відшкодовувати збитки.

Суду показав, що в травні 2023 року, точної дати він не пам`ятає, він пішов до лісу в межах села Голови Верховинського району, де за допомогою власної бензопили зрізав три сироростучих дерева породи ялина, які розпилив на дошки. На місці зрізання дерев його виявили працівники поліції. Жодного дозволу на рубку вказаних дерев він не мав, хоча йому було відомо, що такий потрібен, оскільки він займається підприємницькою діяльність у галузі деревообробки.

Зазначив, що вину визнає повністю, у вчиненому щиро розкаюється, розуміє, що вчинив неправильно та про вчинене шкодує, просить суворо не карати.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_3 у повному обсязі визнав свою вину у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення при обставинах, викладених у обвинувальному акті, та беручи до уваги, що прокурор та представник потерпілої юридичної особи, також не оспорював фактичні обставини провадження, і судом встановлено, що учасники судового провадження, правильно розуміють зміст цих обставин та відсутні сумніви щодо добровільності та істинності їх позиції, роз`яснивши їм положення ч.3 ст.349 КПК України про те, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оспорювати фактичні обставини провадження у апеляційному порядку, вислухавши думку учасників судового провадження, які не заперечували проти розгляду кримінального провадження, в порядку, передбаченому ч.3 ст.349 КПК України, суд визнає недоцільним дослідження доказів стосовно тих фактичних обставин провадження, які ніким не оспорюються, обмежившись допитом обвинуваченого та дослідженням характеризуючих матеріалів.

Зазначене повністю узгоджується з вимогами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, розділу ІІІ Рекомендації № 6 R (87) 18 Комітету міністрів Ради Європи «Відносно спрощеного кримінального правосуддя» та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яким суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.

Дії обвинуваченого ОСОБА_3 суд кваліфікує за ч.1 ст.246 КК України, оскільки він здійснив незаконну порубку дерев у лісі, чим заподіяв істотну шкоду на суму 34 716,20грн.

Призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , суд, дотримуючись принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, зважаючи на вимоги ст.65 КК України та роз`яснення, викладені в пункті 1 постанови Пленуму ВСУ «Про практику призначення судами кримінального покарання» від 24.10.2013 №7, враховує: ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу винного та обставини, що пом`якшують (обтяжують) покарання.

Згідно статті 50 КК України встановлено, що "покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами", а згідно статті 65 КК України встановлено, що "особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень".

Відповідно до ч.1 ст.8 Конституції України діє принцип верховенства права. Статтею 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди при розгляд справ застосовують Конвенцію та практику суду як джерело права.

У рішенні «Бемер проти Німеччини» від 03 жовтня 2002 року Європейський суд з прав людини зазначає, що кримінальний суд має враховувати особу засудженого, його стаж злочинної діяльності, обставини скоєного ним злочину, його поведінку після злочину, умови його життя та наслідки, яких можна очікувати в зв`язку з відстрочкою.

Так, суд враховує, що інкриміноване обвинуваченому кримінальне правопорушення є нетяжким злочином, ОСОБА_3 раніше не судимий, є особою молодого віку, займається підприємницькою діяльністю, одружений, має на утриманні двоє малолітніх дітей, за зареєстрованим місцем проживання характеризується позитивно, на обліку в наркологічному та психіатричному кабінетах не перебуває.

Згідно досудової доповіді від 13.09.2023, зробленої Верховинським районним сектором філії державної установи «Центр пробації» в Івано-Франківській області, ризик вчинення обвинуваченим ОСОБА_3 повторного кримінального правопорушення та ризик небезпеки для суспільства є середній. На думку органу пробації виправлення ОСОБА_3 без ізоляції від суспільства є можливим.

Обставинами, що пом`якшують покарання відповідно до ст.66 КК України є щире каяття, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставин, що відповідно до ст.67 КК України обтяжують покарання, не встановлено.

З огляду на зазначене, врахувавши ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, як у загально-соціальному плані, так і в плані його потенційної суспільної небезпеки, а саме вчинення злочину вперше, характеристику за зареєстрованим місцем проживання, відсутність обставин, які обтяжують його покарання, щире каяття та сприяння органам слідства у розслідуванні справи, суд приходить до висновку про те, що його виправлення і перевиховання можливе без ізоляції від суспільства, і такому сприятиме покарання у виді штрафу.

Підстав для застосування ст.69 КК України, суд не вбачає.

При розгляді цивільного позову суд враховує, що обвинувачений його визнав в повному обсязі.

Також, виходячи із змісту ч.2 ст.127 КПК шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє у ньому.

Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Судом встановлено, що діями обвинуваченого ОСОБА_3 завдано майнову шкоду в розмірі 34 716,20 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

При цьому суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення (ч.4 ст.1193 ЦК України).

Таким чином із ОСОБА_3 на користь Верховинської селищної ради слід стягнути 34 716,20 гривень шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Крім того у відповідності до ст. ст.122, 124 КПК України з обвинуваченого підлягають стягненню на користь держави витрати на залучення експерта для проведення експертизи у даній справі.

Запобіжний захід ОСОБА_3 на момент ухвалення вироку не обраний і підстав для його обрання суд не вбачає.

Також у відповідності до ч.4 ст.174 КПК України, одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, слід вирішити питання про скасування арешту майна, а також у відповідності до вимог ст.100 КПК України вирішити питання про долю речових доказів.

Керуючись статтями 368-371,373-376,381-382 КПК України, суд,

у х в а л и в:

ОСОБА_3 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Призначити покарання ОСОБА_3 за ч.1 ст.246 КК України у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень 00 копійок (сімнадцять тисяч гривень нуль копійок).

Цивільний позов прокурора Верховинського відділу Косівської окружнної прокуратури в інтересах Верховинської селищної ради у кримінальному провадженні задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави в особі Верховинської селищної ради (р/рUA0009622) шкоду, заподіяну вчиненням кримінального правопорушення, у розмірі 34 716,20грн.

Стягнути з ОСОБА_3 в користь Державного бюджету України процесуальні витрати - витрати пов`язані із залученням експертів в загальному розмірі 5 735,52 грн.

Скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, вжиті ухвалою слідчого судді Верховинського районного суду Івано-Франківської області від 28.06.2023 у виді арешту на розукомплектовану та непрацюючу бензопилу марки "БП-50-3.6", яка належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю АДРЕСА_1 .

Після вступу вироку в законну силу речові докази по справі:

- розукомплектовану та непрацюючу бензопилу марки "БП-50-3.6", яка належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю АДРЕСА_1 - конфіскувати.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися під час судового розгляду і дослідження яких було визнано судом недоцільним відповідно до положень частини третьої статті 349 КПК України.

З інших підстав вирок може бути оскаржений до Івано-Франківського апеляційного суду через Верховинський районний суд Івано-Франківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя ОСОБА_6