Справа № 289/491/23
Провадження №1-кп/283/131/2023
У Х В А Л А

11 травня 2023 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з секретарем судового засідання ОСОБА_4 , за участю прокурора Радомишльського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР 14 січня 2023 року за № 0000018, по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

01.05.2023 року у провадження Малинського районного суду Житомирської області відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 21.04.2023 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000018 від 14.01.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2023 року у зазначеному провадженні головуючим суддею визначено ОСОБА_1 , склад колегії суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Дану справу передано головуючій судді 08.05.2023.

09.05.2023 ухвалою суду призначено підготовче судове засідання на 10 годину 40 хвилин 11 травня 2023 року.

05.05.2023 через канцелярію суду надійшло клопотання прокурора Радомишльського відділу Коростишівської окружної прокуратури про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 на 60 діб, оскільки строк його тримання під вартою спливає 15 травня 2023 року.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 близько 13 години 00 хвилин у подвір`ї господарства по АДРЕСА_1 , на ґрунті взаємних непоступок та непорозумінь, у ОСОБА_6 стався конфлікт з ОСОБА_8 , під час якого у ОСОБА_6 виник раптовий прямий умисел на вбивство ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, ОСОБА_6 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, з метою протиправного заподіяння смерті ОСОБА_8 , схопив дерев`яну палицю, що лежала у подвір`ї вказаного вище господарства та наніс нею два удари в область голови ОСОБА_8 , внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді черепно - мозкової травми з переломами кісток склепіння черепу та забоєм головного мозку важкого ступеню, що зумовило зупинку функцій центральної нервової системи, серцевої діяльності та дихання, які відносяться до тяжкого ступеня тяжкості, що є небезпечними для життя в момент їх спричинення і знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці події.

На переконання сторони обвинувачення, наявні достатні підстави для необхідності та обґрунтованості продовження запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою. Оскільки існує ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_6 від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано обвинувачується, а саме позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років. Власного житла не має, не працевлаштований, неодружений, зловживає спиртними напоями, немає стійких соціальних зв`язків, що збільшує ризик втечі від кримінального переслідування. Також існує ризик передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України та наявні підстави вважати , що будь який з інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти настанню вказаного ризику та належному виконанню ОСОБА_9 своїх процесуальних обов`язків. У сторони обвинувачення наявні підстави вважати, що існують ризики, визначені п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілу та свідків по справі.

Ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 16.01.2023 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 17.03.2023 року, без права внесення застави.

Ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 17.03.2023 року ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів по 15.05.2023 року, без права внесення застави.

У підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання з підстав, визначених у ньому, та просив його задовольнити.

10.05.2023 від потерпілої надійшла письмова заява про проведення підготовчого судового засідання без її участі.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечив щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просить суд застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 заперечив щодо клопотання про продовження строку тримання під вартою, просить застосувати до обвинуваченого домашній арешт, оскільки обвинувачений має незадовільний стан здоров`я.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання прокурора, колегія приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України вирішення судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України виключно (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При обранні (продовженні строку) запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч. 1 ст.177 КПК), підстави (ч. 2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст. 178 КПК).

Згідно з ч. 2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

ОСОБА_6 раніше не притягувався до кримінальної відповідальності та обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція статті за якою передбачає покарання позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Тяжкість обвинувачення хоча й не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик ухилення обвинуваченого від суду, що його неможливо відвернути.

Потерпіла та свідки у даному кримінальному провадженні у суді ще не були допитані, а тому перебуваючи поза установою попереднього ув`язнення, обвинувачений зможе вплинути на свідків та потерпілу.

Суд вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на потерпілу та свідків,які ще не були допитані у даному кримінальному провадженні, а також вчинення інших кримінальних правопорушень продовжують існувати. Через існування вказаних обставин, на думку суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому доцільним та обґрунтованим є наразі продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Крім того,суд приймає до уваги, що своїм процесуальним рішенням суд має не лише забезпечити права обвинуваченого, а й охорону суспільних інтересів.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину проти життя та здоров`я особи, тому відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України суд не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Твердження захисника щодо незадовільного стану здоров`я обвинуваченого, як підстави для відмови у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою на даний час не обґрунтовані жодними доказами, тому суд не може прийняти їх до уваги.

Проте суд зауважує, що захисник та обвинувачений не позбавлені права у подальшому заявити клопотання про зміну запобіжного заходу з наданням належних доказів на його обґрунтування, зокрема медичних документів щодо стану здоров`я обвинуваченого.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 314, 315 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у кримінальному провадженні № 0000018 строк запобіжного заходу - тримання під вартою на шістдесят днів до 09.07.2023 року включно.

Копію ухвали направити уповноваженій особі місця попереднього ув`язнення для виконання та вручення обвинуваченому під розписку.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту її вручення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3