УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/9078/23

Провадження № 1-кс/712/4247/23

30 серпня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0002121, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.09.2022 року клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою яка раніше вчинила кримінальне правопорушення передбачене статтею 309 КК України, діючи умисно, незаконно, з корисливих мотивів, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини в сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», у невстановлений органом досудового розслідування період часу та місці придбала психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін.

В подальшому, 21.03.2023, об 17 год 25 хв ОСОБА_5 знаходячись біля будинку 18 по вул. Віталія Вергая в м. Черкаси, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою власного збагачення збула за грошові кошти у сумі 400 гривень особі зі зміненими анкетними даними ОСОБА_7 , психотропну речовину, яка, відповідно до висновку експерта № СЕ-19/124-23/3703-НЗПРАП від 28.03.2023, містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, загальною масою 0.273 г.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у незаконному збуті наркотичного засобу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Черкаси, громадянка України, українка, незаміжня, на утриманні неповнолітніх дітей не має, інвалідом, депутатом, учасником бойових дій не являється, офіційно не працює, з середньою освітою, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судима: 03.08.2022 Соснівським районним судом м. Черкаси засуджено за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 17000 грн.

30.08.2023, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії знаття інформації з електронних комунікаційних мереж від 26.04.2023, протоколом огляду та помітки грошей від 21.03.2023, протоколом огляду покупця та вручення грошей від 21.03.2023, протоколом видачі предметів від 21.03.2023, висновком експерта № СЕ-19/124-23/3703-НЗПРАП від 28.03.2023, протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 21.03.2023, протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контроль особи від 22.05.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 22.03.2023.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим КПК України.

Приймаючи до уваги вище викладене, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) можливе переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду оскільки остання не має постійного місця роботи та законного джерела доходів, незаміжня, не має на утриманні малолітніх дітей, у зв`язку з чим, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки. У свою чергу, ОСОБА_5 на даний час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 6 до 10 років з конфіскацією майна (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки підозрювана ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ст. 309 КК України, а також обізнана у методах проведення досудового розслідування та як наслідок може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

4) можливе вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення оскільки вона є раніше судимою особою за вчинення кримінального правопорушень пов`язаного із незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин, що підтверджується вимогою про судимість, крім того, підозрювана ніде не працює, не має постійного законного джерела доходів (п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваної, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_5 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків; 3) застава - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також відсутні відомості про те, що майновий та сімейний стан підозрюваної дає їй можливість внести за себе заставу; 4) домашній арешт - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних у даному клопотанні ризиків.

Таким чином, вищевказані ризики продовжують існувати на даний час, а також зважаючи на те, що органом досудового розслідування не встановлено підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою, тому наявні підстави для продовження запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили задоволити.

Захисник просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за місцем проживання підозрюваної, оскільки вказані у клопотанні ризики можуть бути забезпечені менш суворим запобіжним заходом.

Підозрювана підтримала захисника та зазначила, що в неї на утриманні двоє неповнолітніх дітей, її чоловік відбуває покарання, її бабуся похилого віку, за якою вона здійснює догляд.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження: протоколами за результатами негласної слідчої дії, протоколом огляду та помітки грошей, протоколом видачі предметів, висновком експерта від 28.03.2023 року, протоколами допиту свідків, повідомленням про підозру.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, можливе перешкоджання кримінальному провадженню.

Про існування таких ризиків свідчить покарання у випадку визнання підозрюваної винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, яка на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів та інші кримінальні правопорушення проти здоров`я населення, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства, перешкоджанню кримінальному провадженню, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваній запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі «Белевитський проти Росії», обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції. Також, застосування запобіжного заходу не повинно бути «очікуванням» обвинувального вироку.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у забезпеченні розслідування злочину проти статевої свободи особи, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011.

При обранні конкретного запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрювана, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою.

Отже, таку презумпцію має спростувати в судовому засіданні слідчий та прокурор, надаючи відповідні докази.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про те, що таку презумпцію не спростовано, а наведені ризики може бути мінімізовано іншим менш суворим запобіжним заходом.

Враховуючи особу підозрюваної, яка має на утриманні двох неповнолітніх дітей, батько яких відбуває покарання, має постійне місце проживання та з моменту початку розслідування у кримінальному провадженні у вересні 2022 року не вчиняла дій, які мають ознаки переховування від слідства, суд дійшов висновку про можливість досягнення належної процесуальної поведінки підозрюваної шляхом застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час добистроком на два місяці, тобто з 30 серпня 2023 року по 28 жовтня 2023 року та покладення обов`язків прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 20 год до 06 год. без дозволу слідчого, прокурора, або суду; не відлучатись із м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

До вказаного висновку суд доходить з урахуванням того, що згідно правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт в нічний час доби прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції, разом з тим, домашній арешт в нічний час доби є менш суворим запобіжним заходом порівняно з тримання під вартою та в сукупності з вищевказаними процесуальними обов`язками на думку слідчого судді, забезпечить належну подальшу процесуальну поведінку підозрюваної.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Керуючись вимогами ст. ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у застосуванні щодо підозрюванї ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на підозрювану ОСОБА_5 строком на 2 місяці процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 20 год до 06год. без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- не відлучатись із м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

В період воєнного стану на території України дозволити підозрюваній ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 20 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Копію ухвали суду вручити підозрюваній, захиснику, а також слідчому та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвалу направити до ГУ НП в Черкаській області для контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошений 31 серпня 2023 року