Справа № 481/1350/23
Провадж.№ 1-кс/481/597/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2023 року Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новий Буг клопотання прокурора Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000360 від 21.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна,

Встановила :

21.07.2023 року до Новобузького районного суду Миколаївської області звернувся з клопотанням про арешт майна прокурор Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 в обґрунтування якого вказав, що 20.07.2023 року до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області надійшло повідомлення, проте, що на автодорозі Н-11 Миколаїв- Дніпро, в районі с.Добра Воля, Баштанського району, Миколаївської області, сталося ДТП, наїзд транспортного засобу на пішохода.

Виїздом СОГ на місце події було встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем марки "Opel Vectra" p.н НОМЕР_1 , рухався по автомобільній дорозі Н-11 "Миколаїв-Дніпро", перебуваючи на відстані близько 100 м. від перехрестя с. Добра Воля, Баштанського району, Миколаївської області,допустив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 який переходив проїжджу частину дороги, зліва на право, відносно руху автомобіля. В результаті ДТП ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток тазу та перелому ребер, госпіталізований до КНП "Новобузька багатопрофільна лікарня".

В ході ОМП, проведеного 20.07.2023 року на ділянці дороги Н-11 сполученням «Миколаїв -Дніпро» 238 км.+210 м. було зафіксовано обстановку дорожньо-транспортної пригоди, сліди на дорожньому полотні та розташування транспортного засобу - легкового автомобіля "Opel Vectra" р.н НОМЕР_2 з механічними слідами пошкоджень При цьому транспортний засіб та уламки дзеркала заднього виду було оглянуто та вилучено до ВП №І Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області.

21.07.2023 року відповідно до постанови слідчого СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області вищевказаний транспортний засіб, уламки дзеркала заднього виду легкового автомобіля, визнано речовими доказами.

Вилучений транспортний засіб, автомобіль "Opel Vectra" p.н НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_4 , передано на зберігання до автомобільного майданчика ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області.

Враховуючи те, що вищевказані речові докази можуть мати по даному кримінальному провадженні значення для подальшого встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, та маються достатні підстави вважати, що вказане майно є предметом/знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та могли зберегти на собі сліди злочину, з метою схоронності, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, проведення судових експертиз є необхідність в накладенні арешту на зазначені речі.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 не заперечувала проти задоволення клопотання.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно обґрунтоване і підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч.3 зазначеної статті, в цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, підстави для накладення арешту з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч.2 ст.170 КПК України, чинний кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено перелік обставин, які підлягають врахуванню при вирішенні питання про арешт майна, в тому числі, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, врахуванню підлягає: 1) правова підстава для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, відповідно до вимог ч.2 ст.173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна і можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.

Крім того, згідно з нормами Глав 10 та 17 КПК України, правові підстави, з яких слідчим (прокурором) вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Диспозиція ч.1 ст.286 КК України передбачає порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Як вбачається з матеріалів в провадженні ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження № 0000360 відомості про яке внесені 21.07.2023 року до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем марки "Opel Vectra" p.н НОМЕР_1 , рухався по автомобільній дорозі Н-11 "Миколаїв-Дніпро", перебуваючи на відстані близько 100 м. від перехрестя с. Добра Воля, Баштанського району, Миколаївської області,допустив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 який переходив проїжджу частину дороги, зліва на право, відносно руху автомобіля. В результаті ДТП ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток тазу та перелому ребер, госпіталізований до КНП "Новобузька багатопрофільна лікарня".

Старшим слідчим СВ відділення поліції №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, з метою розкриття кримінального правопорушення, відшукання та вилучення речових доказів у кримінальному провадженні, знарядь вчиненого злочину, виявлення, фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, було проведено огляд місця події, виявлено місце вчинення дорожньо-транспортної пригоди зі слідами та розташування транспортного засобу, автомобіля "Opel Vectra" p.н НОМЕР_1 .

Вказаний транспортний засіб було оглянуто та вилучено до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, визнано речовими доказами за постановою старшого слідчого СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_7 від 21.07.2023 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вилучений транспортний засіб, уламки дзеркала заднього виду автомобіля, мають значення речового доказу, є знаряддям та предметом вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт вказаного майна з дотриманням строків, встановлених ч. 5 ст.171 КПК України

До клопотання прокурором додано: витяг з ЄРДР №0000360 від 21.07.2023 року з якого убачається, що 21.07.2023 року було зареєстровано кримінальне провадження з попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ознаками, передбаченими ч.1 ст.286 КК України; рапорт ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_8 від 20.07.2023 року, протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 20.07.2023 року, протоколи допиту учасників ДТП, та інші матеріали кримінального провадження.

Слідча суддя погоджується з думкою прокурора, що зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки майна, передбаченого статтею 98 КПК України, відповідно до тієї фабули, яка зазначена у витягу з ЄРДР у вказаному кримінальному проваджені і ці обставини доведено прокурором доданими до клопотання доказами, а відтак існують реальні підстави для накладення арешту на це майно, яке вилучене за результатами огляду місця події від 20.07.2023 року, з метою збереження такого і використання його як доказів у кримінальному провадженні.

Разом з тим, необхідно зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення фактичних обставин вчиненого кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

На підставі викладеного, клопотання прокурора, про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню, що відповідатиме розумності і співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 98,170-173 КПК України, слідчий суддя

Постановила:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт у вигляді заборони користування, розпорядження майном, вилученим 20.07.2023 року під час огляду місця події, в рамках кримінального провадження №0000360 від 21.07.2023 року, а саме:

- автомобіль марки "Opel Vectra" p.н НОМЕР_1 , з механічними слідами пошкоджень, який фактично перебував під керуванням ОСОБА_5 , а відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 перебуває у власності ОСОБА_4 ;

- уламки дзеркала заднього виду легкового автомобіля.

Вказаний транспортний засіб залишити для зберігання у ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Відповідно ч. 1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя