провадження №: 1-кс/752/4701/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.06.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000106, відомості щодо якого внесені 01.06.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 135 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий обґрунтовує подане клопотання тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000106, відомості щодо якого внесені 01.06.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 135 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документи та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування.

Досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них з боку директора Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 , до мапи укриттів міста Києва вносились відомості про захисні споруди цивільного захисту (їх адресу, тип, вид, власника, контактний телефон), що були фактично відсутні або не були пристосовані для використання під потреби цивільного захисту, про що навіть складено акти підрозділами ГУ ДСНС у м. Києві. В результаті службової недбалості директора Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 , мешканці міста Києва, будучи введеними в оману інформацією, розміщеною на мапі укриттів міста Києва, після оповіщення про загрозу атаки з повітря «Повітряна тривога», вирушали за адресами, за якими укриттів не існувало або вони були зачинені (не придатні для використання), чим наражали себе на небезпеку.

В подальшому, на адресу очолюваного ОСОБА_7 Департаменту муніципальної безпеки, в період часу з 24.02.2022 по 01.06.2023, надійшло понад 400 звернень громадян щодо невідповідності зазначених на мапі укриттів міста Києва відомостей. Більш того, щодо недостовірності відомостей, зазначених на мапі укриттів міста Києва, на адресу директора Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 звертались і голови районних в м. Києві державних адміністрацій та власники (користувачі) приміщень, в яких, згідно даної мапи, повинні знаходитись захисні споруди цивільного захисту.

Однак, директор Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 , неналежним чином виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, зазначені вище звернення залишив без належного реагування, а з метою приховування своєї службової недбалості, будь-які вказівки (накази) підлеглим працівникам Департаменту щодо корегування відомостей мапи укриттів міста Києва - не надав.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , протягом всього часу перебування на вказаних посадах не надав жодної пропозицій щодо формування бюджету міста, з урахуванням потреб у створенні нових захисних споруд цивільного захисту та реконструкції/утриманні існуючих, а також, у зв`язку зі службовою недбалістю, невірно визначив реальні потреби фонду захисних споруд цивільного захисту на території міста Києва.

Як наслідок, в результаті неналежного виконання службових обов`язків директором Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 , з бюджету міста Києва у 2022-2023 роках перераховано на створення, реконструкцію та утримання найпростіших укриттів і захисних споруд 473 619 тис. грн. без урахування реальних потреб у створенні нових захисних споруд цивільного захисту та реконструкції/утриманні існуючих.

При цьому, директор Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 , неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не забезпечив ефективне і цільове використання відповідних бюджетних коштів.

Крім того, 01.06.2023, у Деснянському районі міста Києва від дії вражаючих факторів вибуху ракети три особи отримали травми несумісні із життям: ОСОБА_9 , 1990 р.н., ОСОБА_10 , 1989 р.н., ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ще 7 осіб отримали травми різного ступеню важкості.

Встановлено, що загиблі особи, після сигналу оповіщення «Повітряна тривога», намагались потрапити до укриття, розташованого в приміщенні Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Деснянського району м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Курчатова, 18-А, та протягом тривалого часу (до 4-5 хв.) стукали в двері, щоб їх впустили всередину. Однак, двері укриття їм не відчинили та, як наслідок, люди загинули та отримали травми біля його входу.

Також встановлено, що укриття, розташоване в приміщенні Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Деснянського району м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Курчатова, 18-А, фактично є єдиною захисною спорудою цивільного захисту населення, що знаходиться поруч з будинками в яких мешкали загиблі та травмовані та до якого, під час оповіщення населення про загрозу атаки з повітря «Повітряна тривога», їх іноді впускали.

Решта найпростіших укриттів, нанесених поруч з будинками загиблих та травмованих на мапу укриттів міста Києва, за станом на 01.06.2023, були фактично відсутні або зачинені.

З викладеного, ОСОБА_7 , перебуваючи з 12.12.2018 на посаді начальника Управління з питань цивільного захисту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а з 24.09.2020 перебуваючи на посаді директора Департаменту муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), знехтував тим, що саме на очолюваний ним структурний підрозділ покладено найважливіше завдання, особливо в умовах воєнного стану - забезпечення реалізації державної політики у сфері цивільного захисту на території міста Києва, неналежно виконував свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них щодо визначення реальних потреб фонду захисних споруд цивільного захисту на території міста Києва, організації виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд, забезпечення дієвого контроль за їх утриманням та станом готовності, забезпечення ефективного і цільового використання відповідних бюджетних коштів, виділених з місцевого бюджету упродовж 2022-2023 років на створення, реконструкцію та утримання найпростіших укриттів і захисних споруд.

В результаті допущеної директором Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 службової недбалості, на території міста Києва не сформовано фонд захисних споруд цивільного захисту, спроможний забезпечити безпеку для життя та здоров`я всіх мешканців міста Києва, наявні сховища та укриття, у значних випадках, у зв`язку з відсутністю контролю за їх утриманням та станом готовності, перебувають у зачиненому стані або непридатні для використання, що призвело, 01.06.2023, до загибелі 3-х людей та травмування 7-х людей на порозі зачиненого найпростішого укриття, що є тяжкими наслідками.

Крім того, в результаті допущеної директором Департаменту муніципальної безпеки ОСОБА_7 службової недбалості, невірно визначено реальні потреби фонду захисних споруд цивільного захисту на території міста Києва, у зв`язку з чим, з бюджету міста Києва у 2022-2023 роках перераховано на створення, реконструкцію та утримання найпростіших укриттів і захисних споруд 473 619 тис. грн. без урахування реальних потреб у створенні нових захисних споруд цивільного захисту та реконструкції/утриманні існуючих, а також не забезпечено контроль за їх ефективним і цільовим використанням.

20.06.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Застосування більш м`яких видів запобіжних заходів є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, не зможуть запобігти спробам підозрюваного перешкоджати здійсненню кримінального провадження, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, спробам переховатись від органів досудового розслідування та суду.

Таким чином, слідчий зазначив, що застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 менш суворі запобіжні заходи, а ніж домашній арешт не є достатніми для запобігання вищевказаним ризикам, оскільки перебування останнього під домашнім арештом зможе забезпечити запобігання можливості ухилення останнього від органів розслідування та суду, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні та перешкоджати іншим чином, у зв`язку з цим виникла обґрунтована необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши обґрунтування прокурора, яка підтримала клопотання, думку підозрюваного та його захисників, які заперечували проти задоволення клопотання та просили відмовити у задоволенні клопотання, оскільки обґрунтованість підозри не доведена, а ризики передбачені ст. 177 КПК України не встановлені, Крім цього, в судовому засіданні захисник підозрюваного долучив письмові заперечення та інші докази на які він посилається.

Слідчий суддя, дослідивши копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, вважає необхідним задовольнити подане клопотання, виходячи з наступного.

20.06.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, на думку слідчого, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: положенням про Управління з питань цивільного захисту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); розпорядженням про призначення ОСОБА_7 на посаду начальника Управління з питань цивільного захисту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.12.2018; рішенням про зміну найменування Управління з питань цивільного захисту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на Департамент муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); положенням про Департамент муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); розпорядженням про зміну істотних умов державної служби ОСОБА_7 ; положенням про відділ захисту населення і територій Управління з питань цивільного захисту Департаменту муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); протоколом доручень № 04-01 від 30.01.2023; посадовою інструкцією директора Департаменту від 24.09.2020; наказом Департаменту освіти і науки № 86 від 31.08.2022; перелік звернень громадян по Деснянському району міста Києва за період з 24.02.2022 по 01.06.2023; протоколом огляду укриття від 16.06.2023 за адресою: м. Київ, вул. Мілютенка, 5-Б; протоколом огляду укриття від 14.06.2023 за адресою: м. Київ, вул. Кіото, 1; протоколом огляду укриття від 14.06.2023 за адресою: м. Київ, вул. Кіото, 15; протоколом огляду мапи укриттів міста Києва від 05.06.2023; скаргами та зверненнями мешканців міста Києва щодо не допуску до укриттів та неналежного стану укриття; поясненнями ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ; протоколами допитів потерпілих ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 ; протоколами постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); іншими матеріалами в сукупності.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, прокурором в судовому засіданні доведені обставини, якими обґрунтовується наявність ризиків, на підставі ст. 177 КПК України, викладених слідчим у клопотанні.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий та які підтримала прокурор у судовому засіданні, про те, що ОСОБА_7 є особою, який підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Слідчий суддя приймає до уваги посилання на наявність ризику знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, що негативного вплине на хід досудового розслідування, оскільки стороною захисту не доведено протилежне.

Також, слідчим в клопотанні та наданих в судовому засіданні поясненнях прокурора наведено обставини, які свідчать, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам.

Разом з цим, сторона захисту надала письмові заперечення, зокрема, наявність характеризуючих даних про особу підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_7 має позитивну репутацію, користується заслуженим авторитетом у колективі, антисоціальних зв`язків не має, позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, неодноразово відзначався подяками та нагородами.

Однак, слідчий суддя вважає, що наведені доводи не можуть свідчити на користь зменшення встановлених ризиків та запобігти іншим способам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 2 ст. 367 КК України, особу підозрюваного, матеріальне становище, стійкість соціальних зв`язків, та приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з цим виникла обґрунтована необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Окрім цього, обираючи підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 196, 372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_7 , залишати цілодобово своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1