У Х В А Л А

Іменем України

26 липня 2023 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження № 0002879 від 14.07.2023

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНПу м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002879 від 14.07.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.07.2023 до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві надійшло повідомлення про те, що о 09 годині 20 хвилин за адресою: м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 4-Б, виявлено невідому особу чоловічої статі 30-37 років, з тяжкими тілесними ушкодженнями, а саме: ЗЧМТ, забій головного мозку важкого ступеню, субдуральна гематома, множинні забої м`яких тканин та голови, які останньому спричинили у приміщенні квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, 14.07.2023 затримано.

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , 14.07.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчим СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, у зв`язку з невідкладним випадком з метою відшукання знаряддя вчинення злочину та речових доказів, 14.07.2023 проведено слідчу дію огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

- черевик Skechers;

- змив речовини бурого кольору з вхідних дверей до квартири;

- куртку чорно-сірого кольору;

- змив речовини бурого кольору з підлоги;

- гаманець чорного кольору;

- рушник з плямами бурого кольору;

- 1 (один) слід папілярного узору з дверей у кімнаті;

- 3 (три) сліди папілярних узорів з вхідних дверей до квартири;

Перераховані речі за своєю суттю є речовими доказами, оскільки могли зберегти на собі сліди вчинення злочину, які можуть бути використані, як доказ факту, що встановлюються у кримінальному провадженні, або є знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, зазначене майно, а саме: черевик Skechers, змив речовини бурого кольору з вхідних дверей до квартири, куртка чорно-сірого кольору, змив речовини бурого кольору з підлоги, гаманець чорного кольору, рушник з плямами бурого кольору, 1 (один) слід папілярного узору з дверей у кімнаті, 3 (три) сліди папілярних узорів з вхідних дверей до квартири, підпадають під ознаки речового доказу, оскільки являються знаряддями кримінального правопорушення, які могли зберегти на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим в порядку ст. 98 КПК України вище перелічені речі 14.07.2023 визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор просив проводити розгляд клопотання без його участі. Також прокурором у клопотанні не вказано контактних даних власника майна, що унеможливлює виклик останнього в судове засідання. Разом з тим, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, наявність підстав для накладення арешту, та встановлені законом строки для розгляду даного виду клопотань, слідчий суддя вважає за моживе здійснити його розгляд без прокурора та власника майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки воно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 14.07.2023 майно, в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: черевик Skechers, змив речовини бурого кольору з вхідних дверей до квартири, куртка чорно-сірого кольору, змив речовини бурого кольору з підлоги, гаманець чорного кольору, рушник з плямами бурого кольору, 1 (один) слід папілярного узору з дверей у кімнаті, 3 (три) сліди папілярних узорів з вхідних дверей до квартири.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1