печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002242, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся в порядку ст. 174 КПК України до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на об`єкт нерухомого майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2020 у справі № 757/32503/20-к, а саме: на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), шляхом заборони розпоряджатись, вчиняти проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності щодо зазначеного об`єкта нерухомого майна, а також будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам вчиняти з ним дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації) права власності на майно.

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат зазначає, що у застосуванні арешту відпала потреба з огляду на наступне. Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені слідством особи, використовуючи завідомо підроблені документи, шахрайським шляхом заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , яка відповідно до свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 12.05.2014 належить ОСОБА_4 - 1/2 частки та ОСОБА_5 - 1/2 частки. Так, метою накладення арешту у даному кримінальному провадженні було забезпечення реалізації права власності на нерухоме майно, а також недопущення в подальшому будь-яких можливих протиправних дій, направлених на відчуження вищевказаного майна, що належить ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , через що виникла необхідність у його збереженні шляхом накладання арешту. Разом зі зверненням до поліції ОСОБА_4 було подано цивільний позов про витребування майна з чужого незаконного володіння, відповідно до територіальної підсудності, до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області. 17.03.2023 у справі №185/2108/22 судом винесено рішення про задоволення позову про витребування майна з чужого незаконного володіння. Зазначене рішення є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за ОСОБА_4 та ОСОБА_6 про право власності на нерухоме майно. На теперішній момент в межах кримінального провадження жодній особі не повідомлено про підозру, майно арештоване, одночасно з цим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 не мають можливості зареєструвати за собою право власності на нерухоме майно через обтяження у вигляді арешту та забороні відчужувати, розпоряджатись, вчиняти проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 направив на адресу суду клопотання про розгляд вказаної справи за його відсутності у зв`язку з відрядженням за межі м. Києва та неможливістю прибути в судове засідання, просить задовольнити клопотання в повному обсязі.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, жодних заяв на адресу суду не направили.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, положень ч. 2 ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання у відсутність сторін, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Як зазначено в матеріалах справи, Слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002242 від 23.06.2020 за фактом шахрайства, а саме: заволодіння чужою квартирою з використанням завідомо підроблених документів, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Дані про те, що на час розгляду даного клопотання досудове розслідування у даному провадженні завершено у слідчого судді відсутні.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №326647512 від 22.03.2023 квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), на праві приватної власності належить ОСОБА_7 .

До матеріалів клопотання долучено копію Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17.03.2023, яким задоволено позов ОСОБА_4 , ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 , Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції України (м. Харків), ОСОБА_10 , про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Однак, вказана копія взагалі жодним чином не завірена, не містить посилань на її чинність станом на час звернення із клопотанням про скасування арешту майна.

Адвокат у своєму клопотанні посилається на те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2020 по справі № 757/32503/20-к накладено арешт на вищевказану квартиру.

Поряд із тим, до клопотання заявником долучено копію ухвали слідчого судді від 03.08.2020 по справі № 757/32503/20-к з Єдиного державного реєстру судових рішень, тобто зі знеособленням учасників провадження, об`єктів нерухомості, їх адрес тощо. З доданої до клопотання ухвали неможливо встановити та ідентифікувати майно, на яке накладено арешт, та особу, якій належить майно, оскільки в ній не відображено таких відомостей.

Таким чином, на підставі наданих документів слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, на яке саме майно (його адреса) накладався арешт ухвалою слідчого судді від 03.08.2020, а відтак і перевірити доводи заявника щодо того, чи відпала потреба у застосуванні арешту майна.

За таких обставин вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1