Справа № 216/3378/23
провадження 1-кс/216/1369/23
УХВАЛА

іменем України

19 травня 2023 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №2 клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, громадянин України, з базовою середньою освітою, не працюючого, знаходиться у фактичних шлюбних стосунках, на утримані неповнолітніх дітей не маючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у кримінальному провадженні № 0001002 від 17.05.2023 року, -

в с т а н о в и в:

19.05.2023 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, яке мотивовано тим, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше неодноразово судимим, маючи не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив умисний корисливий злочини проти власності за наступних обставин.

Так, ОСОБА_6 будучи обізнаним про те, що з 24 лютого 2022 року на території України діє правовий режим воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України (запроваджений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ від 24.02.2022, дію якого продовжено Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 2119-IX від 15.03.2022), дію якого продовжено Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06.02.2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 2915-IX від 07.02.2023) 17 травня 2023 року о 16 годині 30 хвилин, повторно, маючи умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном і зверненням його на свою користь, переслідуючи корисливу мету, усвідомлюючи, що на території України діє воєнний стан, прийшов до дачного домоволодіння АДРЕСА_2 , де через вхідну калітку проник на територію дачного домоволодіння. Після чого ОСОБА_6 продовжуючи свої злочинні дії направлені на викрадення чужого майна, підійшов до вхідних дверей будинку, через які незаконно проник до його приміщення. Перебуваючи у приміщені дачного будинку, а саме у одній з кімнат ОСОБА_6 реалізуючи свій раніше виниклий злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, заволодів жіночою сумочкою, чорного кольору у якій знаходилось майно, що належить ОСОБА_8 , а саме: паперовий згорток з грошовими коштами в сумі 2800 доларів США; жіночий гаманець у якому знаходились грошові кошти в сумі 100 грн, дві банківські картки АТ КБ «ПриватБанк», документи на ім`я ОСОБА_8 , а саме: картка Криворіжця, пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , свідоцтво про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, свідоцтво про заключення браку, свідоцтво про народження, трудова книжка, диплом, паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_8 .

В цей час ОСОБА_6 тримаючи викрадене при собі був помічений потерпілою ОСОБА_8 , яка зайшла до кімнати дачного будинку та почала кричати про те, що її грабують. ОСОБА_6 усвідомлюючи, що його намір на заволодіння чужим майном не носить таємний характер, а є відкритим, продовжуючи свій злочинний намір, відштовхнув рукою потерпілу ОСОБА_8 та утримуючи при собі викрадені речі, які належать потерпілій, вибіг з дачного домоволодіння на двір, незважаючи на те, що потерпіла ОСОБА_8 направлялася за ними та продовжувала кричати та кликати на допомогу. Тим самим ОСОБА_6 , з місця вчиненого кримінального правопорушення зник, та внаслідок своїх умисних протиправних дій завдав потерпілій ОСОБА_8 майнову шкоду.

17.05.2023 о 21:00 год. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18 травня 2023 року слідчим СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 було складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, яке погоджено прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_9 , відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Встановлені під час досудового розслідування обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_9 клопотання слідчого підтримав та просив задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник, кожен окремо, проти задоволення вказаного клопотання заперечували та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на недоведеність заявлених ризиків, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання.

Заслухавши учасників судового засідання, слідчого, який підтримав вказане клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001002 від 17.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

17.05.2023 о 21:00 год. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18 травня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується як поясненнями останнього під час судового розгляду, який повністю визнав обставини скоєння злочину, так і доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколами огляду місця події від 17.05.2023; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_8 ; протоколами пред`явлення речей для впізнання за участю потерпілою ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджено факт відкритого викрадення чужого майна ОСОБА_6 , поєднаного з проникненням у житло, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру цілком обґрунтованою.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Таким чином, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, офіційно не працевлаштований, дітей на утриманні не має, місця реєстрації не має, проживаючи з цивільною дружину в орендованому житлі, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Крім того, скоїв аналогічний корисливий злочин в період іспитового строку, встановленого вироком суду, наразі, у Центрально-Міському суді м. Кривого Рогу здійснюється судовий розгляд за обвинувальним актом у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , що вказує на те, що залишаючись на свободі, матиме змогу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, що вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що саме такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також є співмірним з реально існуючими ризиками, запобігти яким, окрім як застосуванням такого виняткового запобіжного заходу, - неможливо.

У зв`язку з цим жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даних фактичних обставинах не буде ефективним і доцільним, оскільки застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, за їх недостатністю для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Тому, доводи сторони захисту суд не приймає до уваги, які не спростовують вказаних висновків суду.

Разом з тим відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, відсутність регулярного доходу, тривалість злочинної діяльності, інші дані про його особу та наявні ризики, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є в кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є застава як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 грн. На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками й достатнім стримуючим засобом, який зможе забезпечити гарантії належної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у 60 днів, починаючи з моменту затримання в порядку ст. 208 КПК України, а саме - з 21 год. 00 хв. 17 травня 2023 року.

Визначити кінцевий строк дії ухвали - 21-00 год. 15 липня 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 80520 (восьмидесяти тисяч п`тсот двадцять) грн,, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою. В решті вимог клопотання відмовити.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення підозрюваного з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього строком до 15 липня 2023 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні ;

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити директору Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Дніпровського апеляційного суду, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвал

Слідчий суддя ОСОБА_1