печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7335/22-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви (клопотання) Національного музею народної архітектури та побуту України про внесення змін до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.02.2022 року, справа №757/7337/22-к, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 11.02.2022 року, справа №757/7337/22-к, клопотання прокурора другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2021 року за № 0000990 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 191 КК України задоволено.

06.04.2023 року від Національного музею народної архітектури та побуту України надійшла заява (клопотання) про внесення змін до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 11.02.2022 року, справа №757/7337/22-к, ЄРДР №0000990 від 30.04.2021 року, у якому просить внести виправлення у резолютивну частину ухвали Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.02.2022 року, справа №757/7337/22-к, з урахуванням роз`яснень Міністерства юстиції України у наступній редакції: «Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна - земельну ділянку площею 1, 7836 га кадастровии? номер :79:097:0016, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Заболотного Академіка, будинок 25-Д, які зареєстровані на праві власності за ТОВ «МАНЕЖ-ХОЛЛ» (), шляхом заборони використання та розпорядження вказаним майном, а також проведення щодо нього будь-яких реєстраційних дій уповноваженими особами та органами, за винятком виконання Наказу Міністерства юстиції України №3056/5 від 20.07.2022 року щодо скасування рішень від 07.12.2020 №55554902, від 29.12.2020 №56004954, прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , від 06.08.2021 №59692419, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 .

В судове засідання сторони не з`явилися, відповідно до положень ст. 379 КПК України, їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень статті 107 КПК України не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи та заяви, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Зі змісту ч. 1 ст.379 КПК України, вбачається, що суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення в ухвалі слідчого судді, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення, а саме ухвали від 11.02.2022 року, шляхом внесення до неї нових даних, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379 КПК України, а тому заява (клопотання) про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволенню не підлягає.

На підставі зазначеного та керуючись ст. ст. 22, 379 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви (клопотання) Національного музею народної архітектури та побуту України про внесення змін до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.02.2022 року, справа №757/7337/22-к, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1