Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді: ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

та його захисника: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Києва клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадження №0003949, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2018 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Червоний Луч Луганської області, громадянина України, не одруженого, не депутата, не інваліда, не військовозобов`язаного, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, працюючого слюсарем в ТОВ «Гаражик», маючого на утриманні двох малолітніх дітей 2017 та 2018 р.н.,, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Подільського районного суду міста Києва знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

На виконання Ухвали Подільського районного суду міста Києва від 28.09.2021 року про дозвіл на затримання з метою приводу, було доставлено ОСОБА_4 затриманого працівниками поліції.

Прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про обрання ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У своєму клопотанні зазначав, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.

Обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не буде сприяти меті та завданням кримінального провадження на даній стадії, обвинувачені не зможуть дотриматись належної процесуальної поведінки.

Вищевикладене свідчить про те, що у разі обрання обвинуваченим менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, буде неможливо запобігти наявним ризикам, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити та обрати менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, пояснювали, що обвинувачений не отримував повідомлення про виклик до суду, має постійне місце проживання та утриманців, постійне місце роботи, тобто має міцні соціальні зв`язки. Ризики, на які посилається прокурор, необгрунтовані.

Розглянувши клопотання, заслухавши прокурора, обвинуваченого та захисника, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Зокрема, ризиком того, що обвинувачені можуть переховуватись від суду є те, що вони, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватими у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, можуть умисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів .

Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Крім того ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину можуть вдатися до відповідних дій.

Злочин, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Так, обвинувачений ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий за вчинення майнових злочинів та злочинів пов`язаних з незаконним зберіганням зброї, .

Враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винними у вчиненні кримінального правопорушення, що дає підстави дійти до висновку, що існують ризики втечі та вчинення інших кримінальних правопорушень, впливу на інших учасників процесу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки.

Враховуючи характер інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, які є злочинами проти власності, те, що обвинувачені не мають міцних соціальних зв`язків, які б стримували від ухилення від суду, суд вважає, що ризики, про які вказує прокурор, наявні.

На підставі викладеного та керуючись ст.177, 183, 193, 314, 334 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 22 квітня 2022 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів - процесуальних керівників у цьому кримінальному проваджені.

Копію ухвали направити у ДУ «Київський слідчий ізолятор» та вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1