Справа № 686/1722/23
Провадження № 1-кс/686/5434/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029 від 13.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченихч. 1, 2 ст. 240-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2023 прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт на:

-паспорт громадянина України для виїзду за кордон, виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-мобільний телефон «Redmi 5 Plus» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_3 ;

-банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_4 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що на адресу СУ ГУНП в Хмельницькій області через секретаріат надійшли матеріали УКР ГУНП в Хмельницькій області про те, що група осіб, а саме: « ОСОБА_5 », « ОСОБА_6 », « ОСОБА_7 », « ОСОБА_8 », « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 », « ОСОБА_11 », « ОСОБА_12 », « ОСОБА_13 », « ОСОБА_14 », « ОСОБА_15 », « ОСОБА_16 », « ОСОБА_17 », « ОСОБА_18 », « ОСОБА_19 », « ОСОБА_20 », « ОСОБА_21 », « ОСОБА_22 », « ОСОБА_23 », « ОСОБА_24 » займаються незаконним збутом, придбанням, зберіганням, переробкою, пересиланням та перевезенням бурштину на території Хмельницької області, у значних розмірах.

Так, встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення може бути причетна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12.06.2023, слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду, було винесено ухвалу про надання дозволу на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому, в ході проведення досудового розслідування 22.06.2023, в період часу з 09:23 год. по 09:46 год., на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду було проведено санкціонований обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме в квартирі АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено:

-паспорт громадянина України для виїзду за кордон, виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поміщено до сей-пакету №FPS5014815;

-мобільний телефон «Redmi 5 Plus» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_3 , поміщено до сей-пакету №FPS5014811;

-банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , поміщено до сей-пакету №FPS5014812 ;

Вказаний документ ОСОБА_4 використовувала, як засіб скоєння кримінальних правопорушень, а саме за його допомогою ОСОБА_4 , їздила за межі України та вивозила з собою каміння бурштину.

22.06.2023 вказані речі, постановою слідчого долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений телефонограмою.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Цллю статей 170, 171 КПК є забезпечення прав власника чи законного володільця майна від втручання сторонніх осіб у здійснення ними повноважень власника чи володільця такого майна. Тобто вони покликані захистити інтереси власника чи законного володільця.

Застосовувати ці положення КПК всупереч інтересам законного власника чи володільця майна, які не вважають свої права порушеними, вочевидь не можна.

Указаного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 січня 2022 року за результатом розгляду справи №127/14139/16-к (провадження № 51-4343км21).

Згідно з ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно із усталеною практикою ЄСПЛ у вказаному питанні, необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе індивідуальний і надмірний тягар (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»).

Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За положеннями ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина вилученого майна має ознаки речових доказів, а тому може бути використана для доказування у кримінальному провадженні.

Водночас із матеріалів клопотання слідує, що майно вилучене за за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме в квартирі АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено:

паспорт громадянина України для виїзду за кордон, виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поміщено до сей-пакету №FPS5014815 нек містить ознак ознак речових доказів.

Сам пособі указаний документ, що посвідчує особу для доказування кримінальних правопорушень, що розслідуються у цьому кримінальному провадженні значення не має.

Факт перетину державного кордону України ваказаною особою може бути доведений відомостями з відповідної бази Державної прикордонної служби, а копія документа, оформлена та долучена належним чином до матеріалів кримінального провадження є цілком достатньою длдя встановлення відомостей, які містить цей доумент.

Відомості,які які мають значення для кримінального провадження стосовно особи-власника цього документа , які могли чи можуть бути потерпілими у кримінальному провадженні можуть здобуватись слідчим, шляхом проведення інших слідчих дій.

Накладення ж арешту на паспорт особи може призвести до порушення прав власника майна, з огляду і на введений у нашій країні воєнний стан.

А тому цей документ має бути повернутий законному володільцю.

При цьому тлумачення ч.1 ст.169 КПК України та статті 100 КПК України дає підстави для висновку, що саме законному володільцю може бути повернуто тимчасово вилучене майно, якщо воно не вилучене з обігу чи обіг його не обмежений.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню частково.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження у кримінальному провадженні №0000029 від 13.01.2023 на мобільний телефон «Redmi 5 Plus» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_3 ; банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_4 .

В іншій частині вимог клопотання відмовити.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_25 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя