справа № 361/5085/23
провадження № 1-кс/361/963/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2023 м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання старшого слідчого СВ Броварського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , за матеріалами кримінального провадження № 0002092, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2023, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Згурівка, Згурівського району, Київської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, не одруженого, утриманців не має, не депутата, не інваліда, раніше не судимого;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2023 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Броварського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002092, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, 21.06.2023, у вечірній час, ОСОБА_4 , 1959 р.н., та ОСОБА_8 , 1964 р.н., перебували за місцем спільного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , де разом вживали спиртні напої. Внаслідок вживання алкоголю ОСОБА_4 та ОСОБА_8 перебували в стані алкогольного сп`яніння. В подальшому, в цей же день, приблизно о 22 годині 00 хвилин між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 на побутовому грунті виник конфлікт в ході якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на умисне вбивство ОСОБА_8 .

Після цього, в цей же день, тобто 21.06.2023, приблизно о 22 годині 10 хвилин, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел направлений на умисне вбивство ОСОБА_8 , перебуваючи в житловій кімнаті будинку за адресою: АДРЕСА_1 , взяв на кухонному столі ніж та тримаючи його у правій руці, перебуваючи поряд із ОСОБА_8 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій і передбачаючи їх наслідки, умисно наніс кухонним ножем один удар в область грудної клітки, один удар в область черева та один в область лівої руки ОСОБА_8 .

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень грудної клітки, черева з пошкодженням внутрішніх органів. Від отриманих тілесних ушкоджень, ОСОБА_8 померла на місці вчинення кримінального правопорушення.

22.06.2023 відомості про вчинений злочин внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002092 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У вчиненні злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, українець, уродженець смт. Згурівка, Згурівського району, Київської області, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , депутатом не являється, адвокатом не являється, інвалідом не являється, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, не одружений, раніше не судимий.

22.06.2023 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вмисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивстві), тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до вчинення інкримінованого йому кримінальному правопорушенню (злочину), передбаченогоч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- рапортом оперативного чергового від 21.06.2023 про отримання повідомлення від ОСОБА_4 про те, що він вбив свою дружину ОСОБА_8 ;

- протоколом проведення огляду місця події у приміщенні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено труп ОСОБА_8 з явними ознаками насильницької смерті - колото-різаними ранами грудної клітки, черева та вилучено кухонний ніж з нашаруванням речовини бурого кольоруна лезі;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ;

- протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , який в присутності захисника підтвердив свої показання наданні під час допиту як підозрюваного.

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_9 , яка повідомила, що на протязі останнього місяця вона проживала у будинку свого сина ОСОБА_4 , де також проживала його співмешканка ОСОБА_8 . Вона бачила як між ОСОБА_10 та ОСОБА_11 відбувались конфлікти через вживання горілки. Крім цього, 21.06.2023 прокинувшись у вечірній час та побачила, що ОСОБА_11 лежала на підлозі без ознак життя.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , який вказав, що 21.06.2023 близько 22 год. 15 хв. до нього додому прийшов сусід ОСОБА_13 , який був у нетверезому стані. ОСОБА_14 постійно повторював що він вбив свою співмешканку ОСОБА_11 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого, ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, пов`язаним із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження та вчиненням нових злочинів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, існують та вони цілком обгрунтовані, а враховуючи, що досудове слідство триває і є ряд невстановлених обставин, підозрюваний може впливати на свідків, враховуючи тяжкість покарання за скоєне, а також може переховуватися від слідства та суду.

Захисник у судовому засіданні з приводу клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, поклався на розсуд суду.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження за № 0002092 від 22.06.2023 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

22.06.2023 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вмисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивстві), тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який стосується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, при цьому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою порушено з метою запобігання ризикам, визначених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, на думку слідчого, підозрюваний ОСОБА_4 , будучи на свободі має можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що стверджується наявними в долучених до клопотання документах даними, а саме: -рапотром оперативного чергового від 21.06.2023 про отримання повідомлення від ОСОБА_4 про те, що він вбив свою дружину ОСОБА_8 ; протоколом проведення огляду місця події; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколам допитів свідків та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності, які на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний ОСОБА_4 причетний до цієї події.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що сукупність доказів, які були долучені до клопотання, на даному етапі кримінального провадження, свідчать про обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 , і є достатніми для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Слідчий суддя на даній стадії кримінального провадження не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, а лише встановлює наявність обставин підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

Європейський Суд з прав людини у п. 48 рішення «Чеботар проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 зазначив, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме : ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює всі обставини у їх сукупності, у тому числі: дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше не судимий, має постійне місце реєстрації.

Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, враховуючи особу підозрюваного, який не працює, на утриманні нікого не має, має постійне місце проживання, за яким характеризується як особа, схильна до вживання алкогольних напоїв, раніше не судимий, будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків та запобігти можливості вчинення іншого кримінального правопорушення, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вбачається доцільним обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Як передбачено правовою позицією ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні цього питання суд виходить з того, що: 1) особисте зобов`язання не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного з огляду на тяжкість кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, у вчиненні якого обвинувачується особа, та встановлені ризики; 2) умови домашнього арешту, який по суті є «не суворою» формою ізоляції підозрюваного, не запобігають можливості його вільного спілкування як особисто, так і за допомогою засобів телекомунікації з свідками, потерпілими, з цих підстав домашній арешт не зможе ефективно запобігти вказаним ризикам; 3) враховуючи наведені обставини, а також обставини кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, вчинення яких встановлено на рівні обґрунтована підозра, дієвість кримінального провадження не зможе забезпечити і застава і особиста порука.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного обумовлено потребами досудового розслідування. Суд при цьому враховує, що об`єктивних даних, які б свідчили про неможливість перебування підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, суду надано не було, як і не наведено жодних доводів, що він не буде переховуватися від суду, не буде впливати на свідків, не продовжить кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Таким чином, в судовому засіданні під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу в виді тримання під вартою слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність в даному випадку на даний час застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, що дає підстави для задоволення даного клопотання.

Тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 21.08.2023 включно, з урахуванням положень ч. 1 ст. 197 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 370, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, тобто до 21.08.2023 включно.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1