Справа № 504/3789/18
Номер провадження 1-і/504/1/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.06.2023 рокусмт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області:

у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3 обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши в залі суду смт. Доброслав клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою подане в межах розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000432 від 23.03.2018 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 304, ч. 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

в провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ЄРДР за №0000432 від 23.03.2018 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 304, ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурором подано клопотання про застосування ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання прокурора мотивоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів та переховувався від суду, у звязку з чим винесено ухвалу про оголошення його розшуку. Прокурор послався на наявність ризиків, що обвинувачений може переховуватись від суду, впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1, 5 п. 20-5 розділу 11 «Перехідні положення» КПК України тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Враховуючи, неможливість у визначений цим Кодексом строк суддею розглянути клопотання про обрання запобіжного зходу у вигляді тримання під вартою, клопотання розподілено для розгляду судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 , заперечував, щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , з огляду на те, що обвинувачений одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей. Захисник просив суд обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Обвинувачений підтримав думку захисника, повідомив, що офіційно працевлаштований, займає посаду охоронця в охоронному агентстві «ЗЕВС», кожного разу з`являвся на виклики суду, однак в січні 2021 року відносно нього в рамках іншого кримінального провадження було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який був застосований 1 рік 7 місяців, з цих причин він не з`являвся до суду, після звільнення з-під варти, та заміни запобіжного заходу на домашній арешт, будь-яких судових викликів до Комінтернівського районного суду не отримував. Повідомив, що проживає за місцем реєстрації, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, які проживають разом з ним.

Дослідивши обвинувальний акт, матеріали провадження, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, вислухавши думки прокурора, захисника, обвинуваченого, суд дійшов до таких висновків.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.304, ч. 3 ст. 185 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжкими злочинами.

Суд вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується усією сукупністю наявних у кримінальному провадженні матеріалів, які дослідженні судом, змістом обвинувального акту та іншими доданими до нього матеріалами.

Судом встановлено, що 03.12.2023 ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, яка була внесена 12.02.2020, а обвинуваченого звільнено з під варти.

Таким чином, станом на момент розгляду даного клопотання обвинувачений є особою, до якої застосований запобіжний захід у виді застави. Станом на цей час, вказаний запобіжний захід не припинив своєї дії.

У подальші судові засідання обвинувачений неодноразово не з`являвся, про поважність неявки до суду не повідомляв, у зв`язку з чим ухвалою від 16.03.2023 до ОСОБА_4 застосовано привід. Внаслідок невиконання приводу, прокурор звернувся до суду з клопотанням про оголошенням розшуку обвинуваченого та зупиненням кримінального провадження, у зв`язку з чим ухвалою суду від 21.04.2023 оголошено розшук ОСОБА_4 та надано дозвіл органам поліції на затримання останнього, та протягом 36 годин з моменту затримання доставити його до Комінтернівського районного суду Одеської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Прокурор звернувся до суду із клопотанням про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, суд констатує, що станом на 08.06.2023 до ОСОБА_4 застосовано запбідний захід у вигляді застави.

Відповідно до ч.1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Згідно з ч.ч. 8,9,10 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Всупереч вказаним нормам, після затримання ОСОБА_4 08.06.2023 прокурором подано до суду клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, при цьому прокурор не звернув уваги на те, що діючим КПК України не передбачено можливості застосування до обвинуваченого чи підозрюваного одночано більше одного запобіжного заходу, а стосовно обвинуваченого діє та не скасований запобіжний захід у виді застави.

При цьому, прокурор з клопотанням про звернення застави в дохід держави та про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу, до суду не звертався, а тому суд, з огляду на приписи ч. 3 ст. 26 КПК України позбавлений можливості указані питання вирішувати самостійно.

Отже, за наявності діючого запобіжного заходу виді застави, що застосований до обвинуваченого, який не скасовувється та не змінюється, застосування до обвинуваченого нового запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд вважає неприпустимим.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні вказаного клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 27, 176 - 179, 182, 183, 184, 202, 331, 369, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1