Справа № 185/264/23
Провадження № 1-кс/185/141/23
У Х В А Л А

09 січня 2023 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження підозрюваному в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Оскіл, Ізюмського району, Харківської області, маючому неповну середню освіту, не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням від 06 січня 2023 року прокурор Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 порушує питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваному у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000672від 26 вересня 2022 року строком на 60 днів.

У обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначила, що 14 травня 2022 року, близько 20 години, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , реалізуючи раптово виниклий злочинний намір направлений на умисне протиправне заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у ході конфлікту діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер діяння та бажаючи діяти саме таким чином, ОСОБА_5 , ставлячи за мету умисне позбавлення життя ОСОБА_6 з мотивів особистих неприязних відносин, викликаних особистою образою, усвідомлюючи, що нанесення ударів ножем у шию та грудну клітину є життєво-небезпечним для життя останнього, оскільки там сконцентровані життєво-важливі органи життєзабезпечення людини, бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у виді смерті потерпілого, взяв з робочої поверхні столу ніж та тримаючи його у правій руці наніс один удар в область шиї та один удар в задню поверхню грудної клітини.

У результаті злочинних дій ОСОБА_6 від отриманих тілесних ушкоджень помер на місці події.

Згідно висновку експерта №10-12/2749-С/22 від 06 жовтня 2022 року у ОСОБА_6 виявлені тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани шиї зліва у ділянці надпліччя, проникаюча у плевральну порожнину з ушкодженням лівої легені, яка по ступеню тяжкості має ознаки тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпечності для життя та колото-різаної рани задньої поверхні грудної клітини справа, рановий канал якого є касальним непроникаючим у плевральну порожнину, яка по ступеню тяжкості має ознаки легких тілесних ушкоджень.

Смерть ОСОБА_6 настала від колото-різаного поранення шиї зліва у ділянці надпліччя, проникаючої у плевральну порожнину з ушкодженням лівої легені, що супроводжувалось зовнішньою та внутрішньою кровотечею і призвело до розвитку масивної крововтрати, яка і стала безпосередньою причиною смерті.

На підставі вище викладеного, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

26 вересня 2022 року відомості про вказане кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР за № 0000672за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

10 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

14 жовтня 2022 року до підозрюваного ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб.

05 грудня 2022 року керівником Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 винесено постанову про продовження строку досудового розслідування у кримінальному проваджені №0000672, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до трьох місяців, тобто до 11 січня 2023 року включно.

08 грудня 2022 року підозрюваному ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області продовжено строк тримання під вартою до 11 січня 2023 року.

Оскільки встановлений ухвалою слідчого судді строк тримання під вартою спливає 11січня 2023 року прокурор просить продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала, пояснила, що на даний час ризики встановлені по даному кримінальному провадженню не перестали існувати і мають місце.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Пояснив, що у нього є мати похилого віку, яка на даний час залишилася одна і не зможе самостійно опалювати будинок у якому проживає.

Захисник адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні заперечувала проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Пояснила, що потерпілий вживав алкогольні напої та наркотичні препарати, неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за те, що бив батька та бабусю. Вважає, що ризики зазначені прокурором не доведені.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника, вивчивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Як вбачається зі ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Стаття 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачає, що при розгляді справ, суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 08 грудня 2022 року підозрюваному ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області продовжено строк тримання під вартою до 11 січня 2023 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», враховуючи те, що обставини та підстави обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є й надалі доцільними, доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а сторона захисту не назвала та не надала переконливих доказів того, що вони на день розгляду цього клопотання, зменшилися чи взагалі перестали існувати слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вагомість наявних доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років, не одружений, офіційно не працює, не має постійного джерела доходу, раніше не судимий.

Відповідно до пункту 1 частини 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177, 178 КПК України, та те, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочину, вчиненому із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини, суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 вересня 2022 року за № 0000672на 60 днів до 12 березня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 12 березня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1