Справа № 646/715/23
№ провадження 1-кс/646/257/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.02.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про арешт майна по кримінальному провадженню №0000078від 14.01.2023,

встановив:

У провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про арешт майна по кримінальному провадженню №0000078 від 14.01.2023.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 13.01.2023 за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, буд. 170, біля під`їзду №1 невстановлена особа, шляхом вільного доступу, таємно викрала майно, що належить ОСОБА_3 , чим завдала останній майнову шкоду.

21.02.2023 у період часу з 10 год. до 10 год. 35 хв. слідчим СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , проведено огляд місця події в службовому кабінеті №13 СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, буд. 76, в ході якого виявлено та вилучено наступне: мобільний телефон ТМ «Samsung»GalaxyJ6 без сім-картки чорного кольору з ІМЕІ1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ2: НОМЕР_2 .

21 лютого 2023 вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженню №0000078 від 14.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Власником вилученого майна, а саме мобільного телефону ТМ «Samsung»GalaxyJ6 без сім-картки чорного кольору з ІМЕІ1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ2: НОМЕР_2 , є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критирія доказу, зберегло на собі сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

На підставі вищевикладеного, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначені вище предмети, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто з метою збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У судове засідання слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_5 не з`явилися, звернулися із заявами, в якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності, вимоги клопотання підтримали, просили задовольнити.

Власник майна ОСОБА_3 належним чином була повідомлена про час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явилася про причини неявки не повідомила.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за №0000078 від 14.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що 13.01.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , біля під`їзду №1 невстановлена особа, шляхом вільного доступу, таємно викрала майно, що належить ОСОБА_3 , чим завдала останній майнову шкоду.

21.02.2023 у період часу з 10 год. до 10 год. 35 хв. слідчим СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , проведено огляд місця події в службовому кабінеті №13 СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, буд. 76, в ході якого виявлено та вилучено наступне: мобільний телефон ТМ «Samsung»GalaxyJ6 без сім-картки чорного кольору з ІМЕІ1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ2: НОМЕР_2 .

21 лютого 2023 вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженню №0000078 від 14.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про арешт майна по кримінальному провадженню №0000078 від 14.01.2023- задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 21.02.2023 у ході огляду місця події за адресою: за адресою: АДРЕСА_3 , а саме: мобільний телефон ТМ «Samsung»GalaxyJ6 без сім-картки чорного кольору з ІМЕІ1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ2: НОМЕР_2 .

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1