Справа № 991/432/23
Провадження №11-сс/991/107/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

представника особи, яка подала

апеляційну скаргу ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу представника Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 січня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України

УСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді від 20 січня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (далі - КО «Київзеленбуд») на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення, пов`язане з втручанням в систему автоматизованого розподілу справ в Шевченківському районному суді м. Києва.

Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, 26 січня 2023 року адвокат ОСОБА_5 звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до ЄРДР відомості щодо обставин, викладених у повідомленні КО «Київзеленбуд» за вих. № 077/226-2729 від 15.12.2022, про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 3761 та ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК України) і розпочати досудове розслідування, про що проінформувати заявника шляхом надання йому витягу з ЄРДР.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 січня 2023 року постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та підлягає скасуванню на підставі ст. 409 КПК України. Адвокат ОСОБА_5 відзначає, що у повідомленні КО «Київзеленбуд» за № 077/226-2729 від 15.12.2022 викладені факти, які наведені в Аудиторському звіті від 15.06.2022 № 6.1-05/02 за результатами здійснення позапланового внутрішнього аудиту у Шевченківському районному суді м. Києва за період діяльності з 01.01.2021 по 10.12.2021, про те, що за вказаний період в базі даних Шевченківського районного суду м. Києва зафіксовано 7 314 випадків передачі справ на розгляд суддям без застосуванням алгоритму автоматизованого розподілу, в «ручному режимі», а також спричинення внесення до Автоматизованої системи документообігу суду недостовірних відомостей, в тому числі й по справах № 761/16656/21 та № 761/15757/21 щодо КО «Київзеленбуд».

В судове засідання з`явився представник КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 . Інші учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились, про причини неявки в суд не повідомили. Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. У зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу за наявного складу учасників.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Детективам Національного антикорупційного бюро України підслідні кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 216 КПК України, за зазначених у цьому законі умов.

Відповідно до ст. 331 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 ККУ, статтями 2062, 209, 211, 3662, 3663 ККУ, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

Згідно з приміткою до ст. 45 КК України, корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 3641, 3652, 368-3692 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 3662, 3663 цього Кодексу.

Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України і не мають повноважень здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у справах щодо злочинів, які не віднесені до його підсудності.

Можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у визначений КПК України строк передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення, до Реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....».

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

У Рішенні Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року № 4-р(II)/2020, а саме у п. 5 мотивувальної частини, зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Відмовляючи у задоволені скарги, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду виходив з того, що заява про кримінальне правопорушення та додані до неї матеріали стосовно порушень автоматизованого розподілу справ № 761/15757/21, № 761/16656/2 спростовуються відомостями, які містяться на веб-порталі «Судова влада України». Також заява не містить відомостей про подію злочину, оскільки відповідальними за автоматизований розподіл справ в судах є працівники апарату суду, а не судді. Доказів втручання суддів в автоматизовану систему розподілу справ заявником не надано. Крім того, за результатами перевірки наведених заявником відомостей Національним антикорупційним бюро України не виявлено в діях суддів Шевченківського районного суду м. Києва ознак кримінальних правопорушень.

Колегія суддів критично оцінює зазначені висновки слідчого судді в обґрунтування підстав для відмови у задоволенні скарги.

При зверненні з заявою про кримінальне правопорушення заявник не повинен надавати докази на підтвердження його вчинення, довоти наявність події чи складу злочину в діях окремих осіб. Слідчий суддя також не має права з посиланням на ті чи інші докази встановлювати наявність або відсутність події злочину, складу злочину в діях певних осіб, тощо.

При перевірці скарги на бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР слідчий суддя повинен тільки перевірити і встановити, чи містять відомості, про які повідомляє заявник, ознаки кримінального правопорушення, і в залежності від з`ясованого задовольнити скаргу або відмовити у її задоволенні.

У скарзі представник КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 стверджує, що повідомив Національне антикорупційне бюро України про те, що у Шевченківському районному суді м. Києва тисячі справ були передані на розгляд суддів цього суду без автоматизованого розподілу, з порушенням порядку такого авторозподілу. На підтвердження цих відомостей він надав витяг з Аудиторського звіту Державної судової адміністрації від 15.06.2022 № 6.1-05/02.

Відмова слідчого судді у задоволенні скарги за наведених обставин з тих причин, що інші досліджені нею матеріали спростовують наведені заявником відомості, вказують на відсутність події злочину чи складу злочину в діях суддів, не може вважатися обґрунтованою.

Разом з тим, як пояснив представник КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 в судовому засіданні, порушення порядку автоматизованого розподілу справ в Шевченківському районному суді м. Києва пов`язане з політичним замовленням правоохороннии органам переслідувати київську міську владу та її комунальні підприємства. Про ознаки корупції в діях голови Шевченківського районного суду м. Києва, суддів чи працівників суду при здійсненні автоматизованого розподілу справ він не заявляє, таких відомостей у нього немає. Крім того, за іншою заявою представника КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 органи Державного бюро розслідувань здійснюють розслідування, зокрема, фактів втручання працівників Шевченківського районного суду м. Києва в систему автоматизованого розподілу справ.

За таких обставин колегія суддів не вбачає підстав для зобов`язання внесення детективом Національного антикорупційного бюро України відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою представника КО «Київзеленбуд».

Крім того, колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді про те, що твердження КО «Київзеленбуд» про вчинення кримінального правопорушення суддями має занадто узагальнений, абстрактний характер, внаслідок чого неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником. А самих лише абстрактних припущень, викладених у заяві щодо впливу суддів Шевченківського районного суду м. Києва на розподілу справ у цьому суді, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу.

У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства та не вбачає підстав для її скасування.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 331, 216, 307, 395, 405, 407, 418, 422, 532 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 січня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3