Справа № 202/1061/23
Провадження № 1-кс/202/1002/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

02 лютого 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000621, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000621, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що група осіб, діючи за попередньою змовою, з погрозою та із застосуванням насильства над потерпілим та його близькими родичами, причетні до систематичного вимагання грошових коштів у мешканця м. Дніпра. 30.01.2023 слідчим відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області на підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська проведено обшук за місцем реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 . Під час обшуку виявлено та вилучено: копії паспортів громадян України у кількості 30 шт.; чорнові записи у щоденнику сірого кольору зі шкіряною обкладинкою. 30.01.2023 слідчим винесено постанови про визнання вказаних речей, документів в якості речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Підставою для застосування арешту зазначає п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що 18.11.2022 до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 189 КК України, за № 0000621.

Згідно витягу з ЄРДР група осіб, діючи за попередньою змовою, з погрозою та із застосуванням насильства над потерпілим та його близькими родичами, причетні до систематичного вимагання грошових коштів у мешканця м. Дніпра.

На підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська 30.01.2023 слідчим відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області проведено обшук за місцем реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: копії паспортів громадян України у кількості 30 шт.; чорнові записи у щоденнику сірого кольору зі шкіряною обкладинкою.

Постановою слідчого відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 30.01.2023 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні:копії паспортів громадян України у кількості 30 шт.; чорнові записи у щоденнику сірого кольору зі шкіряною обкладинкою.

За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що зазначене у клопотанні майно є доказом такого злочину, відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберегли на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, матеріали клопотання слідчого доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника або володільця цього майна та не матиме тяжких наслідків. Крім того, арешт майна носить тимчасовий характер та може бути скасований відповідно до статті 174 КПК України.

Тому, з метою збереження речового доказу та запобігання приховуванню, перетворенню, відчуженню майна, на зазначене в клопотанні майно необхідно накласти арешт.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000621, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України задовольнити.

Накласти арешт на копії паспортів громадян України у кількості 30 шт., чорнові записи у щоденнику сірого кольору зі шкіряною обкладинкою, вилучені 30.01.2023 в ході проведення обшуку.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1