Справа № 953/424/23
н/п 1-кп/953/629/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Київського районного суду м.Харкова, клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженні № 0000128 від 04.04.2022 обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харкова, громадянину України, з вищою освітою, неодруженому, не працюючому, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше в силу ст.89 КК України не судимому,

клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пов`язаного з утриманням під вартою,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження Київського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000128 від 04.04.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України.

24 січня 2023 року в підготовчому судовому засіданні прокурором подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення посилалася на продовження існування ризиків, які були враховані при обрані запобіжного заходу, передбачені п.п 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК , а також на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, що є особливо тяжким злочином. На думку прокурора, слід враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 та особисті обставини, які можуть свідчити на користь збільшення ризиків переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого є неможливим, оскільки вони не забезпечать виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та не можуть запобігти вищевказаним ризикам.

Під час підготовчого судового засідання 24.01.2023 стороною захисту до суду подано клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з утриманням під вартою, в якому захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 просив обрати міру запобіжного заходу, не пов`язаного з утриманням під вартою. В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_4 вказує на відсутність існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Крім того, захисник просив врахувати стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_5 , який 28.02.2022 при обороні м. Харкова отримав осколкове поранення голови, лінійний перелом потиличної кістки. Проте, оскільки не був госпіталізований за своїм бажанням, то після огляду лікарів знову став на оборону м. Харкова. Також, захисник просив врахувати міцність соціальних зв`язків обвинуваченого ОСОБА_5 , який має на утриманні прабабусю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , бабусю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є інвалідом ІІ групи. До війни мав постійне місце роботи, постійне місце проживання.

Обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання його захисника, у задоволені клопотання прокурора прохав відмовити.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання сторони захисту заперечував.

Заслухавши позицію сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши клопотання та додані до нього документи, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29.11.2022 застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківського слідчого ізолятора», строком на 60 діб, а саме до 25.01.2023 включно. Визначено суму застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 198 480 гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області.

Дія запобіжного заходу, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 закінчується 25.01.2023, що стало підставою звернення сторони обвинувачення до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Суд вважає встановленими продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченого: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Враховуючи те, що положення кримінального процесуального законодавства не розкриває зміст ризику втечі, передбачений ч.1 ст.177 КПК України, суддя, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, при оцінці вказаного ризику враховує практику ЄСПЛ, яка розкриває зміст такого ризику.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від суду. Зазначена обставина може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому суд, вирішуючи питання щодо продовження застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому обвинувачується ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони обвинуваченого або інших зацікавлених осіб на свідків, з огляду на стадію судового розгляду даного кримінального провадження.

Крім того, суд враховує, що:

- ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким, а саме злочином проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), вчинений в умовах воєнного стану, максимальне покарання за яке передбачене законом у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років;

- дані щодо його особи, який раніше в силу ст.89 КК України не судимий, неодружений, офіційно не працює, має на утриманні прабабусю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , бабусю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є інвалідом ІІ групи, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, разом з цим з урахуванням інкримінованого кримінального правопорушення виявляє підвищену соціальну небезпеку.

Суд зазначає, що зазначені дані про особу, не зменшують існування вищезазначених ризиків, оскільки вони існували як на час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, так і на час обрання обвинуваченому запобіжного заходу, а тому вони не утворюють жодних моральних запобіжників, які унеможливлюють при обрані обвинуваченим моделі поведінки, а відтак не здатні на даному етапі кримінального провадження перешкоджати вчинити йому дії, передбачені п.п. 1,3 ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно зі сформованою практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Розглядаючи можливість запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час дії воєнного стану.

Отже, враховуючи продовження існування ризиків, передбачених п.п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин передбачених ст. 178 КПК України, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, за таких обставин клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу - застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 грн. 00 коп, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, визначених ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 29.11.2022, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Крім того, під час судового засідання судом не встановлено підстав для зміни розміру застави, визначеної ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 29.11.2022.

Щодо клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з утриманням під вартою, суд зазначає наступне.

Сторона захисту при обґрунтуванні клопотання посилається на те, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має на утриманні прабабусю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , бабусю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є інвалідом ІІ групи, та має постійне місце проживання. Крім того, стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_5 потребує лікування та відповідного обстеження, оскільки ОСОБА_5 28.02.2022 при обороні м. Харкова отримав осколкове поранення голови, лінійний перелом потиличної кістки.

Однак, як вбачається із доданих до клопотання матеріалів, обставини, на які посилається сторона захисту, існували на час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу та вже були враховані слідчим суддею при постановленні відповідної ухвали. Зазначені обставини не свідчать про істотне зменшення ризиків у кримінальному провадження, як про це стверджує сторона захисту, натомість підтверджує, що застосований вид запобіжного заходу є таким, що достатньою мірою гарантує належну процесуальну поведінку обвинуваченого в цьому кримінальному провадженні.

З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з утриманням під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 199, 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України, у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 (шістдесят) днів, тобто до 24 березня 2023 року включно із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень 00 копійок - до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з -під варти внаслідок внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, визначені ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 29.11.2022, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у випадку внесення застави, оригінал документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУДСА України коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), вчинений в умовах воєнного стану, максимальне покарання за яке передбачене законом у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки невиконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до суду; повідомляти суд про причини неявки обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суду про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Встановити строк дії ухвали до 24.03.2023 включно.

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з утриманням під вартою - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 26 січня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1