Справа №760/2295/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши в м. Києві матеріали клопотання детектива відділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000598 від 21.11.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання детектива відділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000598 від 21.11.2022 р.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що детективами Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000598 від 21.11.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, діючи від імені службових осіб ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» () та ТОВ «Юнсал Пром» () незаконно провели митне оформлення сільськогосподарської продукції невідомого походження, придбаної за готівкові кошти без сплати податків постачальником з метою її вивезення за межі території України у митному режимі експорту. Таким чином, службові особи ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» () та ТОВ «Юнсал Пром» (), здійснюючи незаконну фінансово-господарську діяльність пов`язану з підробкою документів та проведенням експортних операцій ухилились від сплати податків до бюджету на загальну суму 51,916 млн. грн. .

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи, діючи на території м. Києва у період жовтень-листопад 2022 року, шляхом підроблення документів, які подаються державному реєстратору зареєстрували ряд суб`єктів підприємницької діяльності, серед яких ТОВ «Трейд Сенс ().

В ході проведення слідчих дій встановлено, що службові особи ТОВ «Трейд Сенс () для здійснення діяльності використовують банківський рахунок НОМЕР_1 відкритий у ПАТ «КБ «Акордбанк».

Як вказує детектив у клопотанні, на даний час є підстави для накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на вказаному банківському рахунку.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема, є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, вказані вимоги не виконані.

Так, до клопотання не додано документів, якими обґрунтовуються доводи, зокрема, про те, що грошові кошти, які знаходяться на вказаному банківському рахунку є речовими доказами.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя встановивши невідповідність поданого слідчим клопотання вимогам ст. 171 КПК України, приходить до висновку про необхідність повернення вказаного клопотання прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.170, 171, 172, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання детектива відділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000598 від 21.11.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212 КК України - повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1