Справа № 132/2546/21
Ухвала

06.04.2023р. м. Калинівка

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Калинівка Хмільницького району Вінницької області, матеріали клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000085 від 03.08.2021р., відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.01.2023р. згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 03.08.2021р., відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України, передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_7 .

За приписами ч.1 ст.187 КПК України, слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

Ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 23.01.2023р., розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 , який перебуває на свободі, призначено до судового засідання.

Востаннє розгляд клопотання був призначений на 06.04.2023 року на 11год.00хв. Дана дата судового засідання була погоджена із захисником підозрюваного ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_8 , про що свідчать матеріали судового провадження.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_8 , які будучі достеменно обізнаними про наявність даного судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, в провадженні слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 , та викликаними у судове засідання, призначене на 06.04.2023 року на 11год.00хв., до місцевого суду не з`явилися (не вийшли на зв`язок в режимі відеоконференції), про поважні причини свого неприбуття (невихід на зв`язок) суд в передбаченому законом порядку не повідомили.

Вислухавши думку прокурора, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно зі статтею 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог частин п`ятої, шостої статті 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із засад кримінального провадження, відповідно до пункту 21 частини першої статті 7 КПК України, є розумність строків. Частиною першою статті 21 КПК України визначено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до положень статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження в розумні строки забезпечує суд.

Згідно приписів пункту 1 частини сьомої статті 42 КПК України, підозрюваний зобов`язаний прибути за викликом слідчого судді, а у разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

За листом голови правління ЖБК «Індикатор-10» ОСОБА_9 від 23.03.2023 року № 11, ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 (фактичне місце проживання згідно матеріалів судового провадження), не зареєстрований, ніколи фактично не проживав, власник квартири такої особи не знає.

Відповідно до листа секретаря Нововодолазької селищної ради Харківської області ОСОБА_10 від 22.03.2023 року № 02-27/588, ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 (зареєстроване місце проживання згідно матеріалів судового провадження), не виявлено.

Згідно листа заступника начальника Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_11 від 30.03.2023 року № 3258/201/04-2023 та доданих до нього документів (пояснення, рапорту), ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 (тимчасове місце проживання згідно матеріалів судового провадження), ніколи не проживав.

Відповідно до довідок органу поштового зв`язку про причини повернення поштового відправлення, які наявні матеріалах судового провадження, вручити судові повістки на ім`я ОСОБА_6 не надається за можливе, оскільки він за вищевказаними адресами відсутній.

Факт обізнаності ОСОБА_6 про наявність даного судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 03.08.2021р., відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України, в провадженні слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 , підтверджується письмовою заявою ОСОБА_6 , яка надійшла на адресу суду 15.02.2023 року за вх.№ Еп-335/23-Вх, та залученням до участі у справі адвоката ОСОБА_8 .

Пунктом 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) передбачено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Водночас, зі сторони підозрюваного ОСОБА_6 не було вжито жодних належних заходів для того, щоб забезпечити суду можливість повідомити його належним чином про дату, час та місце судового розгляду цього кримінального провадження, оскільки він не повідомив суд про своє фактичне місцезнаходження та про можливість брати участь у судовому засіданні у будь-який доступний для нього та передбачений кримінальним процесуальним законом спосіб.

За частиною 1 статті 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення його дієвості, є зокрема судовий виклик (ч.ч.1, 2 ст.131 КПК України).

Відповідно до статті 134 КПК України, слідчий суддя під час досудового розслідування чи суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, потерпілого, його представника здійснити судовий виклик певної особи, якщо слідчий суддя чи суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою. Суд здійснює судовий виклик учасників кримінального провадження, участь яких у судовому провадженні є обов`язковою.

Згідно частини 1 статті 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

За частиною 8 статті 135 КПК України, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.

Виходячи з вищевикладеного, з метою дотримання належної правової процедури розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, недопущення порушення права підозрюваного на доступ до правосуддя, зокрема права на участь у розгляді цього питання в суді, а також враховуючи вимоги статті 135 КПК України щодо порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, розгляд клопотання необхідно здійснити за участі підозрюваного ОСОБА_6 .

З урахуванням цього, підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_8 необхідно зобов`язати невідкладно повідомити суд про адресу фактичного місцезнаходження (місцеперебування) підозрюваного ОСОБА_6 , його електронну адресу та/або номер телефону, за допомогою яких, суд зможе здійснити відповідний виклик.

Дата наступного судового засідання визначається слідчим суддею, з врахуванням вимог ч.8 ст.135 КПК України, а саме того, що особа має отримати повістку про виклик не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом.

Окрім цього, з метою реагування на поведінку захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 , слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.

Відповідно до вимог статті 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно положень статті 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

За приписами частин першої, другої статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», «Карт проти Туреччини»).

Відповідно до частини 1 статті 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Частиною 2 статті 47 КПК України визначено, що захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

За частиною 1 статті 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відповідно до вимог частини 1 статті 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на вимогу, визначену в частині 1 статті 324 КПК України, слідчий суддя зазначає, що вжите слово «одночасно» не означає обов`язкового визнання неповажними причин неприбуття в судове засідання прокурора чи захисника в тому ж засіданні, в якому вони були відсутні, оскільки це позбавило б такого учасника судового провадження природнього права надати свої пояснення щодо підстав відсутності, а тому суд вважає можливим здійснювати встановлення фактичних підстав неприбуття в подальшому під час судового провадження.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.

Відповідно до положень статті 12-1 Правил адвокатської етики (затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09.06.2017 року (із змінами від 15.02.2019 року), адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

Згідно статті 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Також, відповідно до рішень ЄСПЛ, (зокрема у справах «Касадо Кока проти Іспанії», «Штойр проти Нідерландів», «Фераарт проти Нідерландів») роль адвокатів у системі правосуддя тягне за собою ряд обов`язків і обмежень, особливо у зв`язку з їх професійною діяльністю, яка повинна бути прямою, чесною і гідною. Професія адвоката є однією з професій, представники якої повинні дотримуватися вищих і більш суворих стандартів поведінки. Не лише загальні стандарти поведінки, але також спеціальні вимоги, встановлені законами, які регулюють діяльність колегії, та правила професійної етики, застосовуються до практики адвоката. Необхідність вимог, встановлених правилами професійної етики, є об`єктивною: лише особі з високою моральною репутацією можливо довіряти брати участь у процесі здійснення правосуддя.

Суд, з урахуванням позиції ЄСПЛ («Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства») вважає, що хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.

Згідно матеріалів судового провадження, 14.03.2023 року за вх.№ Еп-571/23-Вх на адресу Калинівського районного суду Вінницької області надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 про проведення судового засідання, призначеного на 06.04.2023 року на 11год.00хв. в режимі відеоконференції.

Ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_7 від 27.03.2023 року, дане клопотання було задоволене, судовий розгляд, призначений на 06.04.2023 року на 11год.00хв., визначено здійснити в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за участі захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 .

Проте, захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_8 на відеозв`язок об 11год.08хв. 06.04.2023р. не вийшла, та на момент початку судового засідання 06.04.2023 року о 11год.27хв. жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи суду, а також належних доказів поважності причин невзяття участі в режимі відеоконференції не надала.

За таких обставин, своїми діями адвокат ОСОБА_8 перешкодила суду провести судове засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 21, 111, 131, 134-135, 303, 306, 369-372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Розгляд клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 03.08.2021р., відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України, призначеного на 06 квітня 2023 року на 11год.00хв. відкласти у зв`язку з неявкою в судове засідання підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_8 , без поважних причин.

Наступне судове засідання у справі призначити на 01 травня 2023 року на 11год.00хв.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_8 невідкладно повідомити суд про адресу фактичного місцезнаходження (місцеперебування) підозрюваного ОСОБА_6 , його електронну адресу та/або номер телефону, за допомогою яких, суд зможе здійснити відповідний виклик.

Здійснити виклик підозрюваного ОСОБА_6 шляхом надіслання судових повісток на його поштову адресу, наявну в матеріалах кримінального провадження, додатково повідомивши останнього про виклик за допомогою наявної електронної пошти чи факсимільного зв`язку, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 про можливість участі в судовому провадженні у режимі відеоконференції, для забезпечення оперативності судового провадження.

Довести до відома підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі неприбуття підозрюваного за судовим викликом і відсутності у слідчого судді на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана.

Попередити захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 про неприпустимість дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи, якій роз`яснити, що відповідно до вимог статті 324 КПК України, слідчий суддя буде вимушений порушити питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягнути його до дисциплінарної відповідальності.

Розмістити інформація по даному судовому провадженні, що розглядається, у тому числі про призначення клопотання про застосування запобіжного заходу до судового розгляду на 01 травня 2023 року на 11год.00хв. на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за наступною веб-адресою: https://kl.vn.court.gov.ua/sud0208/.

Копію цієї ухвали невідкладно надіслати (вручити) учасникам судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя