Справа № 127/4071/22
Провадження №11-сс/801/700/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
14 листопада 2022 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

сторони провадження:

заявник - ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці заяву ОСОБА_6 про відвід суддів Вінницького апеляційного суду від розгляду апеляційної скарги заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 травня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову слідчого четвертого СВ (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР у м. Хмельницькому ОСОБА_7 від 26 січня 2022 року про закриття кримінального провадження №0000120 від 16 червня 2015 року за ч. 1 ст. 140 КК України,

встановив:

29 серпня 2022 року до Вінницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 травня 2022 року.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 29 серпня 2022 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_8 , судді: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
05 вересня 2022 року ОСОБА_6 подав заяву про відвід складу суду.
У заяві ОСОБА_6 зазначив, що заявляє відвід кожному наступному судді Вінницького апеляційного суду після задоволення відводу та автоматизованого розподілу справи.
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 05 вересня 2022 року задоволено заяву про відвід суддів, кримінальне провадження передано на повторний автоматизований розподіл.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 07 вересня 2022 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_11 , судді: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 30 вересня 2022 року задоволено заяву про відвід суддів, кримінальне провадження передано на повторний автоматизований розподіл.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 03 жовтня 2022 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_14 , судді: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11 жовтня 2022 року задоволено заяву про самовідвід судді ОСОБА_14 , кримінальне провадження передано на повторний автоматизований розподіл.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 13 жовтня 2022 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_16 , судді: ОСОБА_15 , ОСОБА_17 .
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 31 вересня 2022 року задоволено заяву про відвід суддів, кримінальне провадження передано на повторний автоматизований розподіл.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 31 жовтня 2022 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_2 , судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Заява ОСОБА_6 мотивована тим, що він не довіряє жодному із суддів Вінницького апеляційного суду, перебуває із усіма суддями в неприязних відносинах, оскільки вони не можуть забезпечити гарантії справедливого і неупередженого правосуддя у справі за його участю.
Указував, що Вінницький апеляційний суд неодноразово був опонентом за його позовами, які розглядали адміністративні суди, де суд перебував у процесуальному статусі відповідача. До того ж, заявник вказав, що судова тяганина тривала три роки і почалась з цивільної палати. Таким чином, недовіряє всьому складу Вінницького апеляційного суду.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла таких висновків.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.
Заява ОСОБА_6 містить загальні доводи відводу всім суддям Вінницького апеляційного суду. При цьому, заява не містить вказівки на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості складу суду визначеного протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 31 жовтня 2022 року.
Крім цього, заява про відвід обґрунтована з використанням образливих висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що констатується як зловживання правом на подання заяви, скарги і свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності суддів і суперечить основним засадам та принципам кримінального процесуального судочинства та його завданню.
Заява ОСОБА_6 містить висловлювання наступного характеру: «судове провадження переросло у нездорову шахрайську, обтяжливу змагальність з судом», «зухвалість суддів переросла у неадекватне трактування фактів на свою користь», «свавілля Вінницького апеляційного суду», «суд абсурдно і безглуздо повідомляє про судове засідання за допомогою SMS», «фількина апеляційна грамота» тощо.
Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Конвенція 1950 року, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.
Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.
У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.
Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).
У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа № 199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.
Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст. 129 Конституції та ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.
Вимоги, яким повинна відповідати заява про відвід суддям, визначені ст. 80 КПК України. Крім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.
До того ж відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.
Також положеннями ч. 1 ст. 11 КПК передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.
При цьому, як убачається із ч. 6 ст. 9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК.
Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Ураховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені в заяві ОСОБА_6 висловлювання на адресу суддів та суду виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики, тому заява, що містить такі висловлювання, є неприйнятною.
КПК України не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання. Разом з тим заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.
Приймаючи до уваги вищезазначені положення нормативно-правових актів та практику ЄСПЛ, зокрема у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06, суд дійшов висновку, що використання у тексті апеляційної скарги неприпустимих та образливих висловлювань на адресу прокурорів, судів та суддів вказує на таке зловживання.

Ураховуючи викладене, скарга або заява, з якої вбачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та підлягає поверненню апелянту.
Вищезазначені висновки Суду узгоджуються з практикою Верховного Суду, зокрема, такі висновки зробила колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 30 червня 2021 року (пров. №51-3122 ск 21), колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 29 липня 2021 року (пров. №51-572 км2 1).
Аналіз положень ч. 4 ст. 81 КПК України вказує на те, що наявність ознак зловживання правом на відвід є підставою для залишення заяви без розгляду.
Саме такі обставини були встановлені судом, тому заяву ОСОБА_6 про відвід суддів слід повернути без розгляду.
Керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 372, 376, 419 КПК, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Заяву ОСОБА_6 про відвід суддів Вінницького апеляційного суду повернути без розгляду.
Ухвала набуває законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4