Справа №:755/2374/22
Провадження №: 1-кс/755/1751/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" листопада 2022 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні скаргу представника АТ «ПУМБ» ОСОБА_3 на постанову старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003560 від 19 жовтня 2021 року,
в с т а н о в и л а:
представник АТ «ПУМБ» ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою на постанову старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003560 від 19 жовтня 2021 року.

В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що 21 липня 2022 року він направив дізнавачу у кримінальному провадженні № 0003560 клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій. 07 вересня 2022 року на адресу АТ «ПУМБ» засобами поштового зв`язку надійшла постанова дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003560 від 19 жовтня 2021 року. Постанова вмотивована тим, що ОСОБА_3 не визнаний представником потерпілого у кримінального провадженні. Зазначену постанову особа, яка подала скаргу, вважає незаконною та необґрунтованою.

Із зазначених підстав ОСОБА_3 просить вищевказану постанову дізнавача про відмову у задоволенні його клопотання скасувати.

Особа, яка подала скаргу, надіслала заяву про розгляд скарги без його участі, скаргу підтримує у повному обсязі та просить задовольнити.

Дізнавач ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, проте надала матеріали кримінального провадження № 0003560 від 19 жовтня 2021 року. Її неявка, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, не перешкоджає розгляду даної скарги.

Вивчивши доводи скарги, дослідивши надані до скарги докази, матеріали кримінального провадження, слідча суддя дійшла такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії..

Як вбачається з матеріалів, долучених до скарги, 07 вересня 2022 року на підставі розглянутого клопотання ОСОБА_3 про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, останній отримав супровідний лист старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 10 серпня 2022 року, до якого долучено постанову про відмову у задоволенні вище зазначеного клопотання від 09 серпня 2022 року.

Із скаргою на постанову дізнавача від 09 серпня 2022 року ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва 19 вересня 2022 року.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 отримав постанову 07 вересня 2022 року, а звернувся до суду 19 вересня 2022 року, тому ним не пропущено строки для оскарження постанови про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Правова природа проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед прокурором, слідчим, дізнавачем та обґрунтованість внесеного клопотання.

Таким чином, предметом судового контролю під час розгляду такої категорії скарг є не лише прийняте слідчим, прокурором, дізнавачем рішення за результатом розгляду відповідного клопотання, а й дотримання процесуальних вимог щодо проведення відповідних слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органами досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

21 липня 2022 року ОСОБА_3 звернувся до дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві у кримінальному провадженні № 0003560 з клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дій.

В обґрунтування клопотання зазначив, що з метою перевірки обставин, викладених у заяві Банку про вчинене кримінальне правопорушення та забезпечення швидкого, повного, неупередженого розслідування, було ініційовано проведення конкретних слідчих дій, а саме у відповідності до положень Глави 15 КПК України, звернутись до слідчого судді та отримати судовий дозвіл на тимчасовий доступ до документів, яка містить в собі охоронювану законом таємницю та перебувають у володінні АТ «ПУМБ», а саме: інформацію про рух коштів по рахунку, який належить ОСОБА_5 за 1-2 вересня 2021 року та інформації щодо ІР-адреси, з якої здійснювались ініціювання несанкціонованих переказів з рахунку та здійснити такий доступ, допитати в якості свідка у кримінальному провадженні громадянку ОСОБА_5 про обставини заволодіння невідомим грошовими коштами з її рахунку, з питань звернення до Банку, з приводу зникнення грошей з рахунку та відшкодування збитків, отримати судовий дозвіл або з урахуванням ст.615 КПК України постанову прокурора на тимчасовий доступ до документів, БПК № 537523******6850, яку було емітовано в ACCENT-BANK на яку злочинцем було здійснено переказ грошей з рахунку ОСОБА_5 , надати оперативному підрозділу кіберполіції доручення щодо проведення слідчих (розшукових) дій з метою встановлення власника(власників) ІР-адрес, які використовувались пристроєм, з якого було здійснено несанкціонований переказ коштів з рахунку ОСОБА_5 , власника пристрою, на який було встановлено мобільний додаток для користування картковим рахунком № НОМЕР_1 , який емітовано в ACCENT-BANK та осіб які можуть бути причетними до злочину, допитати у якості свідка особу, на яку було оформлено рахунок БПК № НОМЕР_1 , емітованої в ACCENT-BANK, та звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на картковий рахунок БПК № НОМЕР_1 , емітованої в ACCENT-BANK, та інших необхідних по провадженню слідчих дій.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 93 КПК України ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Згідно ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Постановою старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 09 серпня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні № 0003560.

У ч. 2 ст. 9 КПК України встановлено зобов`язання всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, надання їм належної правової оцінки та забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Таке процесуальне рішення слідчий, дізнавач, прокурор приймають з урахуванням норм ст. 94 КПК України, у якій зазначається, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Вказані вимоги закону дізнавачем при постановленні оскаржуваної постанови про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій дотримані не були. Мотивуючи свою відмову, дізнавач зазначила лише що ОСОБА_3 не визнаний представником потерпілого у даному кримінальному провадженні.

Як зазначено в ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Бєлоусов проти України» заява № 4494/07 від 7 листопада 2013 року у п.55 зазначив: мінімальні стандарти ефективності, визначені практикою Суду, включають в себе вимоги, що розслідування має бути ретельним, незалежним, безстороннім та підконтрольним громадськості, а також, що компетентні органи влади повинні діяти зі зразковою ретельністю і оперативністю (див., наприклад, рішення від 19 липня 2012 року у справі «Алексахін проти України» (Aleksakhin v. Ukraine), заява № 31939/06, п. 55).

Згідно ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства.

За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Як вбачається з матеріалів скарги та матеріалів кримінального провадження, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідуваньза фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, відбулось на підставі заяви представника АТ «ПУМБ» ОСОБА_3 , зареєстрованої у канцелярії Дніпровського УП ГУНП у м. Києві за вх. № 12615 від 21 вересня 2021 року щодо вчинення шахрайських дій з боку невідомих осіб, чим завдано матеріальний збиток АТ «ПУМБ» у розмірі 9 тис. 800 грн (ЄО 69379).

А тому має місце факт фіксації такої процесуальних форм волевиявлення АТ «ПУМБ» як подання заяви про вчинення щодо товариства кримінального правопорушення.

З матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня 2021 року за № 0003560 не простежується факт прийняття рішення про відмову у визнанні АТ «ПУМБ» потерпілим у порядку ч. 5 ст. 55 КПК.

Відповідно до ст. 58 КПК України, потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.

Представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Представник користується процесуальними правами потерпілого, інтереси якого він представляє, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо потерпілим і не може бути доручена представнику.

У заяві про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_3 просив залучити його, головного фахівця Управління розслідувань та взаємодії з правоохоронними та судовими органами влади Департаменту безпеки, у якості представника потерпілого Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» та на підтвердження своїх повноважень долучив довіреність.

За таких умов, мотиви наведені у постанові для відмови у задоволенні клопотання, а саме відсутність відповідного статусу (представника потерпілого), який дозволяв би заявляти такі клопотання, прямо спростовуються наведеними даними та не ґрунтуються на матеріалах справикримінального провадження,внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003560, адже КПК України не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування приймати окреме процесуальне рішення про визнання особи представником потерпілого.

Враховуючи викладене, слідча суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що скарга підлягає задоволенню, а постанова дізнавача скасуванню із зобов`язанням проведення розгляду відповідного клопотання у загальному порядку по суті.

На підставі викладеного та керуючись ст. 9, 22, 36, 91, 93, 94, 110, 220, 303-305, 309, 372 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :
скаргу представника АТ «ПУМБ» ОСОБА_3 на постанову старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003560 від 19 жовтня 2021 року задовольнити.
Постанову старшого дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003560 від 19 жовтня 2021 року - скасувати.

Зобов`язати дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві (старшого групи у цьому провадженні при наявності) у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003560, вчинити одну з дій передбачених ст. 220 КПК України (клопотання задовольнити або відмовити у його задоволенні шляхом постановлення умотивованої постанови) за клопотаннями ОСОБА_3 від 21 липня 2022 року про проведення слідчих (розшукових) дій, в строки, визначені ст. 220 КПК України з повідомленням про результат особи, яка заявила дане клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідча суддя: ОСОБА_1