Справа №591/4871/20 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/17/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - звернення застави в дохід держави
УХВАЛА

Іменем України

06 березня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Суми клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 21.10.2020,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_9 ,

установила:

Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 21.10.2020 звернуто в дохід держави заставу в розмірі 43940 грн сплачену за підозрюваного ОСОБА_6 25.08.2020 та застосовано до останнього запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 54925 грн з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК у разі її внесення.

08.11.2021 на вказану ухвалу слідчого судді ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на її оскарження, оскільки строк на апеляційне оскарження він пропустив з поважних причин, не має юридичної освіти, а попередній захисник з приводу можливості оскарження судового рішення з ним не зв`язувався.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, доводи ОСОБА_8 і його захисника ОСОБА_9 , які підтримали клопотання, доводи прокурора ОСОБА_7 , який заперечив проти заявленого клопотання, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що зазначене вище клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК). При цьому процесуальні дії мають виконуватися у встановлені КПК строки; строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти (ч. 1 ст. 116 КПК).

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних інтересів потерпілого, інтересів правосуддя, а також забезпечують підозрюваному, обвинуваченому (засудженому) реальну можливість використати вci передбачені законом засоби захисту. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

21.10.2020 слідчим суддею Зарічного районного суду м. Суми за участі підозрюваного ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_10 відбувся розгляд клопотання прокурора про звернення в дохід держави застави та одночасно застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В цей же день слідчим суддею в присутності ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_10 була проголошена постановлена ухвала, роз`яснено порядок і строки її оскарження, що підтверджується журналом судового засідання (а. к. п. 116-117). Копію цього рішення слідчого судді підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_10 отримали в день його проголошення, про що свідчать відповідні розписки (а. к. п. 119, 121).

Разом з тим, апеляційну скаргу на вказану вище ухвалу слідчого судді було подано ОСОБА_8 лише 08.11.2021, тобто з тривалим пропуском встановленого законом процесуального строку. При цьому ОСОБА_8 поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження пояснив тим, що не мав юридичної освіти, а попередній захисник з приводу можливості оскарження судового рішення з ним не зв`язувався.

Однак в ухвалі слідчого судді чітко і недвозначно вказаний строк і порядок її оскарження, для розуміння яких не потрібна юридична освіта чи допомога професійного захисника, а поважними причинами необхідно вважати лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

Що стосується даного випадку, то наведені підозрюваним причини пропуску строку на апеляційне оскарження не містять будь-яких поважних обставин, які б свідчили про наявність об`єктивних причин, які у свою чергу завадили йому оскаржити рішення слідчого судді у встановлений законом строк.

Враховуючи відсутність поважних і об`єктивних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає за необхідне відмовити ОСОБА_8 в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, повернувши останньому його апеляційну скаргу.

Керуючись ст. 395, 399, 418 і 419 КПК України,

постановила:

У задоволенні клопотання ОСОБА_11 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 21.10.2020 відмовити.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а особою, яка утримується під вартою у той самий строк, з дня вручення їй копії судового рішення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4