ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/4398/23
провадження № 1-кс/753/948/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, перебуваючого в цивільному шлюбі, з вищою освітою, працюючого інженером АТ «Укртелеком», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України

ВСТАНОВИВ:

18.03.2023 слідчий слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаному з проникненням у сховище, виконавши усі дії які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, вчинений в умовах воєнного стану, підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом затримання в порядку ст. 280 КПК України; протоколом допиту представника потерпілого; протоколами допиту свідків; протоколами огляду місця події, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років; незаконно впливати на свідків, представника потерпілого, які надають покази на підтвердження вчинення останнім злочину; вчинити інший (новий) злочин, який може бути пов`язаний з крадіжкою майна АТ «Укртелеком».

Підозрюваний та захисник останнього просили обрати менш суворий запобіжний захід, що не пов`язаний з позбавленням волі, а саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, зазначивши, що підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, є офіційно працевлаштованим в АТ «Укртелеком» на посаді інженера, має зареєстроване місце проживання та має стійкі соціальні зв`язки. Крім того, підозрюваний був випадково затриманий на ділянці виконання робіт, оскільки в цей день він перебував на лікарняному. Також, підозрюваний зазначив, що має бажання співпрацювати з органами досудового розслідування, а наміру переховуватись від правоохоронних органів та суду немає, оскільки на його утриманні перебуває батько ОСОБА_7 , який є лежачою людиною та має діагноз: гангрена правої стопи і гомілки, сахарний діабет другого типу середньої тяжкості. Окрім цього, цивільна дружина підозрюваного має інвалідність третьої групи з дитинства. На підтвердження своїх заперечень захисник підозрюваного надав: копію пенсійного посвідчення цивільної дружини підозрюваного; копію довідки ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копію посвідчення ветеранів військової служби та копію військового квитка батька підозрюваного; копію з трудової книжки підозрюваного з відомостями про роботу; копію медичної довідки №277 про проходження попереднього(періодичного) медичного огляду працюючого в шкідливих та небезпечних умовах праці; копію заключення з медичної картки батька підозрюваного.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає таким, що підлягає задоволенню частково виходячи з наступного.

Відповідно до чч. 2, 3, 4 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України), під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом затримання в порядку ст. 280 КПК України; протоколом допиту представника потерпілого; протоколами допиту свідків; протоколами огляду місця події, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

Так, на утриманні ОСОБА_5 перебуває його батько ОСОБА_7 , який має групу інвалідності та заключний діагноз: гангрена правої стопи і гомілки, сахарний діабет другого типу середньої тяжкості, що підтверджується випискою з медичної картки останнього, копія якої наявна в матеріалах справи. Крім того, цивільна дружина підозрюваного має третю групу інвалідності з дитинства, що також підтверджується пенсійним посвідченням, копія якого знаходиться в матеріалах справи, а відтак слідчий суддя вважає, що ризик втечі є малоймовірним, що не виправдовує необхідність тимчасової ізоляції підозрюваного, незважаючи на суворість покарання, яке загрожує підозрюваному, що в свою чергу не може сам по собі слугувати переважною підставою над зазначеними обставинами для застосування запобіжного заходу тримання під вартою.

Тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Враховуючи вище вказані обставини щодо наявності у підозрюваного на утриманні батька та цивільної дружини, які мають інвалідність, слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваного під вартою, не є доцільним для забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що для забезпечення належної поведінки підозрюваного, буде достатньо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби із покладенням відповідних обов`язків і такий захід буде пропорційним до легітимної мети забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Керуючись стст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, стст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 15 травня 2023 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 22.00 до 06.00 год.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати негайно поставити на облік останнього, і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Строк дії ухвали до 15 травня 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1