печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання голови правління Приватного акціонерного товариства лікувально-оздоровчих закладів профспілок України «Укрпофоздоровниця» ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001170,

Упровадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання голови правління Приватного акціонерного товариства лікувально-оздоровчих закладів профспілок України «Укрпофоздоровниця» ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001170.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Нормою ст. 64-2 КПК України передбачено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи, права якої виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Також, у вказаній статті законодавець передбачив, що представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.

Відповідно до норм ч. 1, 2 ст. 64-1 КПК України, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

Повноваження представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, на участь у провадженні підтверджується, в тому числі копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа.

Проте, при зверненні до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту з майна, ОСОБА_2 не надав будь-яких документів на підтвердження своїх повноважень, що позбавляє слідчого суддю можливості перевірити чи уповноважений він звертатися з таким клопотанням під час досудового розслідування.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 9, 64-2, 174, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання голови правління Приватного акціонерного товариства лікувально-оздоровчих закладів профспілок України «Укрпофоздоровниця» ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001170 - повернути.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1