Справа № 932/3006/23
провадження № 1-кс/932/1217/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, українця, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше неодноразово судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у разі внесення якої звільнити його з-під варти та покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим, експертами та спеціалістами у цьому кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого у період воєнного стану.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий посилається на наявність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 статті 177 КПК України.

На судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як надто суворого, вказуючи про достатність застосування до нього домашнього арешту, за місцем свого проживання де він мешкає постійно.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , наполягав на застосуванні більш м`якого виду запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, вказавши на необґрунтованість усіх зазначених прокурором ризиків, суворість запропонованого прокурором запобіжного заходу.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 185 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000833 від 25 березня 2023 року, повідомленням про підозру від 25 березня 2023 року, яке було вручене останньому 25 березня 2023 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 25 березня 2023 року, приблизно о 13.05 год., перебуваючи в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , побачив на торгівельному стелажі продукцію вказаного магазину, а саме: «Кросівки Спорт М 7303-3 Штучні матеріали Синій Hopma, «008223540»», вартістю 1499 грн, що належать ФОП « ОСОБА_7 », які визначив об`єктом свого злочинного посягання, та у нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Далі, ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаний час та місці, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, вчиняючи злочин в умовах воєнного стану, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та вони є таємними для оточуючих, взяв з торгівельного стелажу магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , «Кросівки Спорт М7303-3 Штучні матеріали Синій Норма, «008223540»», та помістив до поліетиленового пакету білого кольору, який був при ньому, після чого утримуючи при собі вищевказане майно, пройшовши касову зону не оплативши вказаний товар, направився на вихід з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Однак, ОСОБА_5 , виконавши усі дії, які вважав за необхідне для доведення кримінального правопорушення до кінця, не зміг розпорядитись викраденим майном, оскільки був затриманий працівниками магазину «Конфіскат» на місці вчинення кримінального правопорушення одразу після проходження касової зони та протикражних воріт.

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, вчинив закінчений замах на таємне викрадення чужого майна, крадіжку, в умовах воєнного стану, чим намагався спричинити ФОП « ОСОБА_7 » матеріальну шкоду на суму 1499 грн.

Дії, ОСОБА_5 кваліфіковані за частиною другою статті 15, частиною четвертою статті 185 КК України, як закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений у період воєнного стану.

Обґрунтованість підозри підтверджується: заявою ОСОБА_8 від 25 березня 2023 року, протоколом огляду від 25 березня 2023 року з ілюстрованою таблицею до нього, письмовою заявою ОСОБА_5 від 25 березня 2023 року, постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 25 березня 2023 року, довідкою вартості товару, актом від 25 березня 2023 року, розпискою ОСОБА_8 від 25 березня 2023 року, постановою про визнання потерпілим від 25 березня 2023 року, довіреністю, постановою про визнання представником потерпілого від 25 березня 2023 року, заявою про залучення до провадження як представника потерпілого від 25 березня 2023 року, протоколом допиту представника потерпілого від 25 березня 2023 року, постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 25 березня 2023 року, протоколом перегляду відеозапису від 25 березня 2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 25 березня 2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25 березня 2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 25 березня 2023 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25 березня 2023 року.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній розуміє високу ймовірність призначення йому покарання у виді позбавлення волі, в разі доведення факту скоєння даного злочину, оскільки його вчинено під час іспитового строку (вирок Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 липня 2022 року № 932/10064/21), порушення якого вже за ухваленим вироком передбачає покарання у виді одного року позбавлення волі, до якого може бути додано повністю або частково покарання за вчинення зазначеного злочину, максимальна відповідальність за вчинення якого становить вісім років позбавлення волі.

Приймаючи до уваги наявний у підозрюваного іспитовий строк терміном один рік слідчий суддя також враховує, що підозрюваний вчинив дії, які містять ознаки тяжкого злочину, що свідчить про високу ймовірність неможливості стримання останнього не те, що приписами кримінально процесуальних норм, які покладають на нього низку обов`язків як підозрюваної особи, а винесеним та чинним вироком суду, процедура виконання якого достатньо передбачувана.

Також, про підвищений ризик можливості переховування підозрюваного свідчить оголошення щодо нього розшуку (постанова про оголошення розшуку підозрюваного від 20 березня 2023 року), у зв`язку з порушення запобіжного заходу у виді домашнього арешту, відсутність у нього стійких соціальних зв`язків (не має постійного місця роботи, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не має дружини тощо), розірвання яких мало б стримати його від відповідних дій або ж створити для нього істотні негативні наслідки.

Крім того, підозрюваним вчинено вказані дії під час дії щодо нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту (ухвала слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 лютого 2023 року № 932/1856/23), який зобов`язував останнього цілодобового знаходитись за місцем проживанні проживання, що ним також було не дотримано.

Слідчий суддя вважає недоведеним ризик, визначений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскільки прокурором щодо цього не надано доказів та не наведено переконливих доводів.

Посилання прокурора на специфіку дослідження показів свідків та потерпілих, яка передбачає їх повторний допит під час судового розгляду, до моменту якого підозрюваний має можливість вплинути на них, слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки при вирішенні даного питання значення мають обставини, які свідчать про високу ймовірність такого впливу, що з матеріалів справи не вбачається.

Ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки підозрюваний будучи судимим за корисливі злочини тричі, вкотре вчинив крадіжку.

Підозрюваний на судовому засіданні ствердив, що у нього відсутні кошти та постійна робота, а вчинення відповідної крадіжки свідчить про те, що у нього відсутні будь-які законні джерела надходження коштів, навіть для задоволення своїх мінімальних потреб, що свідчить про досить високий ризик вчинення ним повторних корисливих злочинів. Не реагування на такий ризик свідчитиме про створення потенційної небезпеки для громадян, які на законних підставах володіють своїм майном та розраховують на вжиття державою заходів щодо його охорони.

Встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ті обмеження та обов`язки що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань. Доводів на спростування вказаних тверджень стороною захисту наведено не було.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також у відповідності до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; відсутність у нього постійного місця роботи; негативну репутацію підозрюваного та незадовільний його майновий стан; повідомлення 21 лютого 2023 року йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення за частиною четвертою статті 185 КК України; розмір майнової шкоди.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, слідчий суддя враховуючи наведені обставини, визнає за доцільне визначити її в мінімальному розмірі, вважаючи, що ним в достатній мірі буде гарантовано виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та він не буде завідомо непомірним для нього. На судовому засіданні підозрюваний не висловив власну думку із даного питання.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на доведення прокурором обставин щодо неможливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим клопотання слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 57 діб.

Визначити підозрюваному заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53680 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_5 , покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим, експертами та спеціалістами у цьому кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 22 травня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 31 березня 2023 року о 08.00 год.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1