Справа №:755/3091/23
Провадження №: 1-кс/755/576/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" березня 2023 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000844 та додані до нього матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

10.03.2023 року до Дніпровського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000844.

Відповідно до ст.35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду було визначено головуючого - слідчого суддю ОСОБА_1 та передано їй матеріали 10.03.2023 року.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що СВ Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000844 від 03.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.201-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.03.2023 року, близько 12 годин 40 хвилин, на блокпосту, що розташований за адресою: м.Київ, вул.Алматинська, 12, працівниками поліції було зупинено автомобіль марки «Volvo», д.н.з. НОМЕР_1 , з напівпричепом, д.н.з. НОМЕР_2 , за кермом якого перебував ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час перевірки документів водій ОСОБА_4 повідомив, що перевозить бронежилети та надав в якості документів на вантаж лист Благодійного Фонду «Відродження Харкова» з вихідним номером № 2023-03-02/2 від 02.03.2023 року. Уважно ознайомившись з документом, у працівників поліції виникла підозра у справжності даного документу. В ході подальшої перевірки було з`ясовано, що даний документ Благодійний Фонд «Відродження Харкова» ніколи не видавав і до вантажу у вигляді бронежилетів жодного відношення не має.

В подальшому, з метою врятування майна, а саме гуманітарної допомоги, на підставі ч.3 ст.233 КПК України, працівниками Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві було проведено невідкладний обшук напівпричепа, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 .

В ході проведення обшуку, всередині даного напівпричепа було виявлено бронежилети 4-го класу захисту, в кількості 700 штук, та броне-плити 4-го класу захисту, в кількості 3500 штук, іноземного виробництва. Внаслідок проведення обшуку, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні було вилучено:

- напівпричіп, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 ;

- бронежилети 4-го класу захисту, в кількості 700 штук;

- броне-плити 4- го класу захисту, в кількості 3500 штук;

- лист Благодійного Фонду «Відродження Харкова» з вихідним номером №2023-03-02/2 від 02.03.2023 року.

Вилучені в ході проведення обшуку напівпричіп, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 , із вантажем у вигляді бронежилетів 4-го класу захисту, в кількості 700 штук, та броне-плит 4-го класу захисту, в кількості 3500 штук, опечатані та поміщені для зберігання на територію Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві, лист Благодійного Фонду «Відродження Харкова» з вихідним номером №2023-03-02/2 від 02.03.2023 року, вилучено та поміщено до сейф-пакету NPU1408235.

Після цього, 03.03.2023 року всі вищевказані речі було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000844.

Отже, з метою збереження майна, що стало предметом доказування вчиненого злочину, а також з метою подальшого збереження вилучених об`єктів з метою виявлення, вилучення, дослідження, перевірки й оцінюванні слідів злочину та інших речових доказів є необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вищеперераховане майно було використане під час вчинення злочину, а також є речовим доказом, прокурор просить клопотання задовольнити.

Крім того, враховуючи те, що існує загроза розголошення відомостей про хід досудового розслідування кримінального провадження, що може призвести до продовження злочинної діяльності, а також з метою забезпечення арешту майна, прокурор просить розгляд клопотання провести без повідомлення власника вищезазначеного майна.

В судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений, подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити, з підстав викладених у ньому.

Розгляд клопотання відбувався за відсутності власника майна, відповідно до вимог ч.2 ст.172 КПК України.

Дослідивши клопотання прокурора та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом було встановлено, що 03.03.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.201-2 КК України (кримінальне провадження №0000844).

Клопотання подано прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 . У ньому зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна та конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч.1 ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачається, що постановою старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_5 від 03.03.2023 року напівпричіп, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 із вантажем у вигляді бронежилетів 4-го класу захисту, в кількості 700 штук, та броне-плит 4-го класу захисту, в кількості 3500 штук, лист Благодійного Фонду «Відродження Харкова» з вихідним номером №2023-03-02/2 від 02.03.2023 року,які було вилучено під час проведення невідкладного обшуку напівпричепа, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 , було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000844 від 03.03.2023 року.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 10.03.2023 року було надано дозвіл на проведення обшуку напівпричепа, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 .

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч.2 ст.170 КПК України, для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на зазначене вище майно з метою збереження речових доказів, оскільки в матеріалах справи є дані, підтверджуючі можливість його відчуження.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням введеного в Україні воєнного стану, принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні прокурора, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та зашкодити інтересам держави.

Керуючись ст.ст.98, 167, 170-175, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000844 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку напівпричепа, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 , а саме:

- напівпричіп, д.н.з. НОМЕР_2 , марки «SCHMITS», який має він-код НОМЕР_3 ;

- бронежилети 4-го класу захисту, в кількості 700 штук;

- броне-плити 4-го класу захисту, в кількості 3500 штук;

- лист Благодійного Фонду «Відродження Харкова» з вихідним номером №2023-03-02/2 від 02.03.2023 року, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна.

Копію ухвали направити прокурору для виконання та для відома власнику майна.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1