Справа № 991/167/23
Провадження 1-кс/991/170/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , старшого детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 на рішення детектива про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій захисник просить зобов`язати старшого детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 чи іншу відповідальну службову особу, яка здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000143, у порядку, передбаченому чинним кримінальним процесуальним законодавством, встановити контактні дані, викликати та допитати як свідка представника Міністерства фінансів України у складі Наглядової ради АБ «Укргазбанк» (в період 2014-2020 років) ОСОБА_6 .

Скарга обґрунтована тим, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000143 від 20.02.2019, у якому 06.10.2022 стосовно ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

23.12.2022 захисник звернувся до старшого детектива Національного бюро ОСОБА_4 із клопотанням, у якому просив викликати та допитати як свідка представника Міністерства фінансів України у складі Наглядової ради АБ «Укргазбанк» (в період 2014-2020 років) ОСОБА_6 .

За результатом розгляду клопотання, захисник отримав постанову старшого детектива ОСОБА_4 від 26.12.2022, якою відмовлено у його задоволенні з мотивів не встановлення необхідності та доцільності допиту свідка, необізнаності ОСОБА_6 з питаннями, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні, відсутністю обов`язку органу досудового розслідування вчиняти всі процесуальні дії, які ініціюють учасники провадження, через можливість потенційного розкриття відомостей, що становлять таємницю досудового розслідування стороні захисту.

На думку захисника відмова старшого детектива у задоволенні клопотання про проведення допиту свідка у кримінальному провадженні є необґрунтованою та такою, що порушує право ОСОБА_5 на захист.

Так, за змістом повідомлення про підозру, у період з жовтня 2014 року до березня 2020 року ОСОБА_5 , будучи керівником ПАТ АБ «Укргазбанк» (далі - Банк), діючи умисно, з корисливих мотивів, використовуючи займану посаду та зловживаючи своїм службовим становищем, організував вчинення розтрати коштів банку в особливо великому розмірі, а також підробку офіційних документів, необхідних для реалізації протиправних дій. За версією досудового слідства, з метою вчинення злочину, учасники організованої групи використали механізм матеріального стимулювання Агентів та/чи Партнерів за залучення клієнтів на розміщення коштів на вкладному (депозитному) та/або поточному рахунку в Банку, передбачений Положенням про порядок роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АТ «Укргазбанк» (далі - Положення). З цією метою керівниками відповідних служб банку готувалися та погоджувалися певні зміни до Положення.

Захисник зазначає, що для контролю за діяльністю посадових осіб Банку, для забезпечення її ефективності, беззбитковості та відповідності законодавству створені і діяли Наглядова рада та Ревізійна комісія АБ «Укргазбанк», до складу яких у період 2014-2020 років входили службові особи органів державної влади, контролюючих органів, зокрема, представник акціонера - Держави Україна в особі Міністерства фінансів України у складі Наглядової ради - ОСОБА_6 .

На думку захисника, вказану особу необхідно допитати як свідка для встановлення його обізнаності щодо обставин існування, реалізації та розвитку процедури роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АТ «Укргазбанк» у 2014-2020 роках, обставини внесення змін до Положення, з`ясування їх необхідності та правомірності, а також наявності чи відсутності впливу ОСОБА_5 на ці питання. Показання свідка щодо цих обставин можуть сприяти доведенню невинуватості останнього та сприяти закриттю кримінального провадження, поруч з іншими доказами, за відсутністю складу кримінального правопорушення в діях ОСОБА_5 ще на стадії досудового розслідування.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 позицію, висловлену у скарзі, підтримав, просив її задовольнити.

Старший детектив Національного бюро ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, вважає її необґрунтованою та немотивованою. Пояснив, що на момент винесення постанови від 26.12.2022 орган досудового розслідування не встановив необхідності та доцільності допиту як свідка члена Наглядової ради ОСОБА_6 , з огляду на те, що останньому не можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження. Так, Наглядова Рада АБ «Укргазбанк» не ініціювала, не погоджувала, не приймала ні Положення про порядок роботи з партнерами та агентами за депозитними програмам та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АБ «Укргазбанк», ні зміни до нього. Окрім того, не відповідає дійсності твердження захисника про обіймання ОСОБА_6 посади члена Наглядової Ради АБ «Укргазбанк» у 2018 - 2020 роках, так як відповідно до рішення загальних зборів акціонерів АБ «Укргазбанк» від 25.04.2017 (протокол № 1) його повноваження як члена Наглядової Ради АБ «Укргазбанк» припинені. Також правомірність чи невідповідність змін, внесених до Положення, не є предметом дослідження у кримінальному провадженні № 0000143. Захисник у клопотанні не зазначив, які саме обставини можуть бути доведені чи спростовані в результаті допиту свідка та яким чином інформація, що планується здобути внаслідок допиту, може бути використана для захисту ОСОБА_5 . Разом з цим, скарга захисника не є скаргою у розумінні п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки у її резолютивній частині захисник не ставить питання про скасування постанови від 26.12.2022. Письмові заперечення долучені до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Правова природа проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед детективом, та обґрунтованість внесеного клопотання.

Отже, предметом судового контролю під час розгляду аналізованої категорії скарг є не лише прийняте слідчим, прокурором рішення стосовно задоволеного клопотання, а й дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення відповідних слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органами досудового розслідування у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні встановлено, що детективи Національного бюро здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000143 від 20.02.2019, у тому числі за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

23.12.2022 захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до старшого детектива Національного бюро ОСОБА_4 із клопотанням у порядку ст. 220 КПК України, у якому просив встановити контактні дані, викликати та допитати як свідка представника Міністерства фінансів України у складі Наглядової ради АБ «Укргазбанк» (в період 2014-2020 років) ОСОБА_6 .

В обгрунтування клопотання сторона захисту зазначила, що ОСОБА_6 необхідно допитати як свідка для встановлення його обізнаності щодо обставин існування, реалізації та розвитку процедури роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АТ «Укргазбанк» у 2014-2020 роках, обставин внесення змін до «Положення про порядок роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АТ «Укргазбанк», з`ясування їх необхідності та правомірності.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Тобто, право сторони захисту ініціювати проведення слідчих (розшукових) дій є абсолютним, але питання про доцільність та необхідність їх проведення вирішується слідчим та прокурором, шляхом винесення вмотивованої постанови в порядку ст. 220 КК України.

Вимоги до змісту постанови детектива визначені ч. 5 ст. 110 КПК України, в якій, зокрема, вказано, що в мотивувальній частині постанови повинні міститися відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Встановлено, що за результатами розгляду клопотання захисника старший детектив Національного бюро ОСОБА_4 виніс постанову від 26.12.2022 про відмову в задоволенні клопотання. В обґрунтування прийнятого рішення детектив зазначив інформацію про надходження клопотання захисника та підстави звернення із таким клопотанням; пославшись на норми Кримінального процесуального кодексу України навів мотиви щодо неприйняття доводів сторони захисту, зазначивши, що на цей час орган досудового розслідування не встановив необхідності і доцільності допиту ОСОБА_6 , оскільки останній, як член Наглядової ради банку, не може бути обізнаний з тими обставинами, на які вказує захисник у клопотанні. Також зазначив, що правомірність, незаконність чи невідповідність чинному законодавству змін, внесених до Положення про порядок роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу АБ «Укргазбанк» від 25.09.2013, не є предметом дослідження у кримінальному провадженні № 00000143.

Дослідивши у судовому засіданні постанову детектива про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що приймаючи оскаржуване рішення, детектив виклав зміст обставин, які стали підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови та їх обґрунтування, посилання на положення Кримінального процесуального кодексу України, тобто постанова відповідає вимогам пункту 2 ч. 5 ст. 110 КПК України.

Перевіряючи клопотання сторони захисту щодо проведення слідчої (розшукової) дії, яка ініціюється перед органам досудового розслідування у кримінальному провадженні, на предмет викладених у ньому вимог та їх обґрунтованості слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Одним із видів слідчих дій є допит (ст. 224 КПК України).

Відповідно до ст. 84 КПК України джерелами доказів у кримінальному провадженні є покази свідків, тобто, фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно із ч. 1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Водночас, звертаючись із клопотанням про допит свідка представника Міністерства фінансів України у складі Наглядової ради АБ «Укргазбанк» ОСОБА_6 захисник не обґрунтував, яким чином інформація, яку планується здобути внаслідок його допиту, може бути використана на спростування обставин, викладених у повідомленні про підозру ОСОБА_5 .

Перелік питань, наведений захисником у клопотанні, які підлягають з`ясуванню у ОСОБА_6 , стосується повноважень та організації роботи Наглядової ради АБ «Укргазбанк», а також реалізації та розвитку процедури роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в Банку, обставини внесення змін до Положення, їх необхідність та правомірність.

Однак необхідність та правомірність внесення змін до Положення ніким не оспорюється та не інкримінується підозрюваному ОСОБА_5 . За версією органу досудового розслідування Положення використано учасниками організованої групи лише як можливість реалізації злочинного умислу щодо розтрати коштів Банку. Повідомлення про підозру від 06.10.2022.

Разом з цим, відповідно до Витягів з протоколів № 43 від 25.09.2013, № 53 від 13.11.2014, № 60 від 17.09.2015, № 67 від 22.10.2015, № 43 від 01.09.2016, № 71 від 28.12.2016, № 8 від 23.02.2017 засідання Правління АБ «Укргазбанк», на яких приймалися рішення про затвердження Положення про порядок роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АТ «Укргазбанк» та змін до нього, участь у вирішенні цих питань ОСОБА_6 , у тому числі як член Наглядової ради банку, не приймав.

У той же час, згідно із п. 12.5.2 Статуту Банку до виключної компетенції Наглядової ради належить затвердження у межах своєї компетенції положень, якими регулюються питання, пов`язані з діяльністю Банку, а саме: про службу внутрішнього аудиту, про комітети та інші робочі органи Наглядової ради, про конфлікт інтересів, про операції з пов`язаними особами (сторонами), про оплату праці та матеріальне стимулювання членів Правління, про засади проведення конкурсних відборів керівників Банку.

Тобто, питання щодо затвердження Положення про порядок роботи з партнерами та агентами за депозитними програмами та програмами кредитування корпоративного бізнесу в АТ «Укргазбанк», не належить до компетенції Наглядової ради АБ «Укргазбанк».

Змагальність сторін, як одна із загальних засад кримінального провадження, передбачає, самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими Кримінальним процесуальним кодексом України (ч. 1 ст. 22 КПК України).

Отже, у випадку, коли стороною захисту ініційовано проведення слідчої (розшукової) дії, саме вона має довести доцільність проведення такої дії.

Враховуючи вимоги статей 22, 91, 223 КПК України та завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що захисник не довів, що ОСОБА_6 можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, та що шляхом допиту останнього можна встановити обставини, які не були встановлені або оспорюються, тобто не доведено наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення мети такої слідчої дії.

Слід також звернути увагу, що кримінальне процесуальне законодавство не покладає на детектива обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона захисту, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.

Слідчий суддя також не погоджується з доводами захисника, що детектив відмовляючи у проведенні ініційованих стороною захисту слідчих (розшукових) дій, порушує право ОСОБА_5 на захист.

Так, у випадку направлення обвинувального акту щодо ОСОБА_5 до суду, сторона захисту може вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення (п. 1 ч. 4 ст. 42 КПК України).

Також, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу.

З урахуванням принципу безпосередності дослідження доказів сторона захисту матиме змогу реалізувати своє право на допит свідків, відповідно до ст. 352 КПК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги належить відмовити.

Керуючись ст. 2, 7, 22, 303-309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1