Справа № 274/6386/22 Провадження № 1-кс/0274/1372/22
УХВАЛА
10.11.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, у якому просить накласти арешт із забороною користування та розпорядження на зазначене в клопотанні майно а саме: мобільний телефон марки «Мі Notе 10 Life», в корпусі чорного кольору, з пошкодженим екраном, у силікотовому чохлі чорного кольору, з належними ІМЕI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , який було вилучене у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час огляду місця події від 07.11.2022, який належить ОСОБА_6 .
В обгрунтування клопотання слідчий вказав, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26.05.2022 близько 21 год невстановлена особа шляхом вільного доступу, перебуваючи на території залізничного вокзалу в м. Бердичеві, що за адресою; м, Бердичів, лл. Привокзальна, 1, таємно викрала у ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Мі Notе 10 Life», належний ОСОБА_6 , чим спричинила останньому матеріальної шкоди, що встановлюється.
Під час огляду місця події від 07.11.2022, у кабінеті №16а Бердичівського РВП, що розташований за адресою: м. Бердичів, вул. Героїв України 67, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно надав працівникам поліції майно, а саме: - мобільний телефон марки «Мі Notе 10 Life», в корпусі чорного кольору, з пошкодженим екраном, у силіконовому чохлі чорного кольору, з належними ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , який було поміщено до спецпакету 8Р81181776 та належним чином опечатано і направлено до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області.
Дані речі сфотографовані за правилами масштабної фотозйомки, упаковані згідно правил пакування речових доказів та вилучені до Бердичівського районного відділу поліції.
Таким чином, зазначене майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.
Враховуючи, що відсутність заборони на користування та розпорядження майном на яке планується накласти арешт, не зможе забезпечити запобігання ризикам втрати речових доказів, які суттєво впливають на об`єктивність досудового розслідування та втрата вищевказаних речей може призвести до втрати речових доказів і як наслідок доказової бази, враховуючи необхідність призначення ряду експертиз, слідча просить задовольнити клопотання.
ІІ. Процедура та позиція учасників справи
В судове засідання учасники провадження не з`явилися. Слідча подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.
Власник повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився про причини неявки суд неповідомив.
На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Судом досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР сформований станом на 07.11.2022, копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.11.2022, копію протоколу допиту потерпілого від 07.11.2022, копію заяви від 07.11.2022, копію огляду місця події від 07.11.2022, копію протоколу допиту свідка від 07.11.2022, копію постанови про визнання і приєднання до справи речових доказів від 08.11.2022.
Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речових доказів у даному кримінальному провадженні, з метою запобігання їх можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.
Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.
Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.
Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.
З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, є безпосереднім об`єктом кримінально-протиправних дій, існують достатні підстави вважати, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «Мі Notе 10 Life», в корпусі чорного кольору, з пошкодженим екраном, у силіконовому чохлі чорного кольору, з належними ІМЕI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , який було вилучене у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час огляду місця події від 07.11.2022, який належить ОСОБА_6 .
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_8