Справа № 449/116/23
УХВАЛА

про накладення арешту на майно

03.02.2023 м.Перемишляни

слідчий суддя Перемишлянського районного суду Львівської області - ОСОБА_1 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Перемишляни клопотання слідчого СД відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 погоджене з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 02.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

слідчий СД відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_2 звернулася з клопотанням до слідчого судді Перемишлянського районного суду Львівської області, погодженим з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 02.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, в якому просить накласти арешт на майно: вирізку войлоку із дверей кухні зі слідами РБК; змив РБК із дверей кімнати №1; куртку різнокольорова «REEBOK»; кофти чорного та зеленого кольорів; мобільні телефони у кількості трьох штук.

Клопотання мотивують тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 31 січня 2023 року громадянка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка, проживає у АДРЕСА_1 , перебуваючи у нетверезому стані неподалік сільського магазину з висоти власного зросту неодноразово падала, в подальшому була доставлена односельчанами за місцем свого проживання та передана співмешканцю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначають, що 02 лютого 2023 року громадянин ОСОБА_5 , у зв`язку з тим, що співмешканка погано себе почувала викликали ШМД, в подальшому працівниками ШМД було госпіталізовано громадянку ОСОБА_4 у м. Львів з діагнозом ЗЧМТ, забій головного мозку важкого ступеня, сударахноїдальний крововилив, перелом кістки носа з переходом на основну, а також встановлено, що дані травми остання могла отримати внаслідок неодноразового падіння з власної висоти неподалік сільського магазину. Стверджують, що 02.02.2023 проведено огляд місця події у житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: вирізку войлоку із дверей кухні зі слідами РБК (поміщено у паперовий конверт); змив РБК із дверей кімнати №1 (поміщено у паперовий конверт); куртку різнокольорова «REEBOK» (поміщено у картонну коробку); кофти чорного та зеленого кольорів (поміщено у картонну коробку); мобільні телефони у кількості трьох штук (поміщено у сейф-пакет №SUD1132655); куртку синього кольору із дроту у садку (поміщено у картонну коробку). Наголошують, що виявлене та вилучене майно саме по собі та в сукупності з іншими документами має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, є речовими доказами у кримінальному провадженні, не становить собою і не включають до себе речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю. Вважають, що використання вилученого майна їх власниками або особами, які мають право на користування ними, може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, тобто до втрати речових доказів, яким є таке майно, що відповідно перешкодить кримінальному провадженню та встановленню істини під час досудового розслідування.

В призначене судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, проте в поданому клопотанні слідчий просить проводити розгляд такого без їхньої участі.

Власники та фактичні користувачі тимчасово вилученого майна в призначене судове засідання теж не з`явилися, хоч про час, місце та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.ч. 2,3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 02.02.2023 року, під час огляду місця події, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: вирізку войлоку із дверей кухні зі слідами РБК; змив РБК із дверей кімнати №1; куртку різнокольорова «REEBOK»; кофти чорного та зеленого кольорів; мобільні телефони у кількості трьох штук.

Згідно із витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000023 від 02.02.2023 року до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією діяння за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

Як вбачається із постанови слідчого СД відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 від 02.02.2023 р., вилучені працівниками поліції під час огляду: вирізку войлоку із дверей кухні зі слідами РБК (поміщено у паперовий конверт); змив РБК із дверей кімнати №1 (поміщено у паперовий конверт); куртку різнокольорова «REEBOK» (поміщено у картонну коробку); кофти чорного та зеленого кольорів (поміщено у картонну коробку); мобільні телефони у кількості трьох штук (поміщено у сейф-пакет №SUD1132655), визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000023 від 02.02.2023 року.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчий суддя враховує, що слідчим належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

Стосовно накладення арешту, в частині "змиву РБК із дверей кімнати №1", слід зазначити наступне.

Вирішуючи питання підставності накладення арешту на майно суд зважає на вимоги статей 98 та 170 КПК України, які визначають поняття доказів, встановлюють підстави та порядок накладення арешту на майно.

З системного аналізу даних норм КПК України випливає, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Зважаючи на викладене та беручи до уваги те, що арешт зазначеного в клопотанні майна, а саме: вирізки войлоку із дверей кухні зі слідами РБК; куртки різнокольорової «REEBOK»; кофти чорного та зеленого кольорів; мобільних телефонів у кількості трьох штук, є необхідним для досягнення його завдання (запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення цих речей) та мети застосування (необхідності їх збереження), а також з огляду на та не, що це майно у визначеному законом порядку визнано речовими доказами, тому клопотання підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СД відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 погоджене з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 02.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, а саме:

-вирізку войлоку із дверей кухні зі слідами РБК; куртку різнокольорова «REEBOK»; кофти чорного та зеленого кольорів; мобільні телефони у кількості трьох штук.

В іншій частині клопотання відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1