Провадження № 1-кс/752/4706/22
У Х В А Л А

19.10.2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0002404 від 08.10.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185, ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

слідчий СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0002404 від 08.10.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185, ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.
Клопотання обгрунтовано тим, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002404 від 08.10.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, а саме приміщення приватного житлового будинку АДРЕСА_1 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, розуміючи протиправність своїх умисних дій, усвідомлюючи їх суспільно небезпечний характер, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, ОСОБА_5 , 27.09.2022 року приблизно о 22:00 год. підійшов до вікна будинку АДРЕСА_1 де мешкає ОСОБА_8 , скло якого він вибив раніше та проліз в середину будинку, тим самим проник у житло.
В подальшому, ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні житлового будинку АДРЕСА_1 та продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, таємно викрав газовий балон «Пропан», бувший у використанні, що належить ОСОБА_8 вартість якого становить 500 гривень.
Продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , тримаючи при собі викрадене майно, через двері покинув приміщення даного житлового будинку, та пішов з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_8 матеріальних збитків в розмірі 500 гривень.

Таким чином встановлено достатньо доказів для підозри ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднаному з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Крім того, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, а саме приміщення приватного житлового будинку АДРЕСА_1 де мешкає ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, розуміючи протиправність своїх умисних дій, усвідомлюючи їх суспільно небезпечний характер, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, ОСОБА_5 , 08.10.2022 року приблизно о 08:00 год. підійшов до вікна будинку АДРЕСА_1 де мешкає ОСОБА_8 , скло якого він вибив раніше та проліз в середину будинку, тим самим проник у житло.
Перебуваючи у приміщенні житлового будинку АДРЕСА_1 та продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , вирішив таємно викрасти кольоровий телевізор «Orion» модель «SPP1424» серійний номер 907UF-SPP1424-0707, бувший у використанні, вартість якого становить 450 гривень, що належить ОСОБА_8 .

Продовжуючи свої злочинні дії направлені на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану, з метою незаконного збагачення, ОСОБА_5 з викраденим майном направився до пошкодженого вікна будинку, через яке проник у приміщення. Однак виконати всі дії необхідні для закінчення кримінального правопорушення, які полягали у винесенні викраденого телевізору за межі будинку не зміг, від обставин, які не залежали від його волі, адже в той час до будинку зайшла ОСОБА_9 та, не бажаючі бути викритим за вчинення крадіжки, ОСОБА_5 залишив приготований ним для викрадення телевізор «Orion» модель «SPP1424» серійний номер 907UF-SPP1424-0707 та з місця вчинення кримінального правопорушення пішов, чим вчинив незакінчений замах на таємне викрадення чужого майна.
08.10.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочинів передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України.

08.10.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України.

Посилаючись на наявність обгрунтованої підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, посилаючись на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України, ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Адвокат просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, зазначаючи на те, що його підзахисний розкаявся у вчиненому, визнав свою вину, має дохід, хоча і неофіційний. Також захисник посилався на недоведеність органом досудового розслідування наявності ризиків.

Підозрюваний підтримав свого захисника і просив застосувати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, він щиро розкаявся та шкодує, що вчинив даний злочин.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході розгляду клопотання встановлено, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002404 від 08.10.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185КК України.

08.10.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України.

Слідчий у даному кримінальному провадженні звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.
Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України, що підтверджується: протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 08.10.2022; протоколом огляду місця події від 08.10.2022.; протоколом огляду місця події від 08.10.2022.; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом огляду речових доказів.
Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який не має постійного доходу або роду занять, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, в м.Києві має тимчасове місце проживання. Також слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання.
Слідчий суддя при вирішенні клопотання приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину.
Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваного. запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, продовжити злочинну діяльність.
Зазначені ризики знайшли своє підтвердження в ході розгляду клопотання.
Слідчому судді не надано доказів, що за станом здоров`я підозрюваний не може утримуватись в умовах Слідчого ізолятора.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
З огляду на викладені обставини в їх сукупності, вважаю, що є всі обґрунтовані підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 і застосування, на думку слідчого судді, більш м`якого запобіжного заходу, у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки або ж домашнього арешту є недоцільним, оскільки вони не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам на даній стадії досудового розслідування, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, системність його дій по вчиненню кримінальних правопорушень проти власності.

Враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України та, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за можливе визначити розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, оскільки злочин вчинено без застосування фізичного насильства, даних про особу підозрюваного, ризиків, передбачених ст.177 КПК України та майнового стану підозрюваного.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжких злочинів.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При вирішенні питання про визначення підозрюваному розміру застави суд повинен належним чином обґрунтувати в ухвалі виключність обставин прийняття такого рішення.
Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
З урахуванням всіх перелічених обставин, які повинні бути враховані слідчим суддею при визначенні розміру застави, а саме: наявності ризиків у даному кримінальному провадженні, які знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , даних, що характеризують особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах, встановлених до даного виду злочину, а саме в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, у разі внесення підозрюваним застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України,

у х в а л и в:

клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0002404 від 08.10.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185, ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого в силу ст.89 КК України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 08.12.2022 р.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання в залі суду - 19.10.2022 р. об 11 год. 45 хв.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 52000 гривень.

Застава може бути внесена протягом дії ухвали про обрання запобіжного заходу на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами: одержувач ТУДСАУ в м.Києві, банк одержувач Державна казначейська служба України м.Київ, р/р UA1012089, МФО 820172, призначення платежу застава.

На підставі п.п.1, 2, 3 ч. 5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м.Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення підозрюваного.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення підозрюваного негайно має здійснити розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово процесуального прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю Голосіївського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя