СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1404/23
ун. № 759/4442/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , прокурорів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

13.03.2023 р. адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від 13.02.2023 р. у справі № 759/2044/23 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р., а саме: на земельну ділянку, кадастровий номер :04:002:5714, що належить ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від 13.02.2023 р. у справі № 759/2044/23 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р. накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:5714. Проте, арешт майна ОСОБА_7 є необґрунтованим, а висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту майна є такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на вимогах КПК України та практиці Європейського суду з прав людини. ОСОБА_7 не має жодного відношення до кримінального провадження та є добросовісним набувачем права власності на земельну ділянку. Крім цього, прокурор у своєму клопотанні, всупереч вимогам ст. 171 КПК України не обґрунтував мету накладення арешту на майно, а також не зазначив документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 підтримав вищезазначене клопотання з підстав, наведених у нього та зазначив, що ОСОБА_7 не має жодного відношення до кримінального провадження та є добросовісним набувачем права власності на земельну ділянку. При вирішенні питання про арешт майна прокурором не було обґрунтовано мету накладення арешту на майно.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 заперечив щодо задоволення клопотання про скасування арешту на майно, посилаючись на те, що земельна ділянка є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. та є об`єктом злочину. Також просив долучити до матеріалів справи копію постанови про визнання речовим доказом від 04.08.2022 р. та лист від 09.02.2022 р. № 57 ДП «Спеціалізованелісогосподарське підприємство «Київоблагроліс», у якому міститься повідомлення про те, що, зокрема, земельна ділянка з кадастровим номером :04:002:5714 накладається на землі лісового фонду кварталу № 32 виділи 1, 2, 3, 4, 6, 13 Києво-Святошинського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс». Згоди на передачу чи відчуження зазначеної земельної ділянки не надавали.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання про скасування арешту на майно, посилаючись на те, що права ОСОБА_7 не порушено, оскільки вона має право користуватись земельною ділянкою.

В судовому засіданні слідча ОСОБА_4 підтримала доводи прокурорів та просила відмовити у задоволення клопотання.

Заслухавши доводи представника власника майна, прокурорів та слідчої, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13.02.2023 р., накладено арешт із забороною державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, будівництва на них об`єктів нерухомості, а також забороною здійснення вирубки зелених насаджень (лісових насаджень), із забороною відділу містобудування та архітектури Обухівської районної державної адміністрації Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, із забороною Державним органам вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову земельної ділянки, на наступні земельні ділянки з кадастровими номерами, зокрема: :04:002:5714 загальною площею 0,07 га.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що вищезазначена земельна ділянка є предметом правопорушення в кримінальному провадженні, а також постановою від 04.08.2022 р. слідчої визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за умови доведення ними того, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється, слідчий суддя зауважує, що це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Так, у своєму клопотанні представник власника майна посилається на те, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження ( аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на наведене, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000595 від 20.10.2021 р. триває, майно, на яке представник власника майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а відтак слідчий суддя вважає, що захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13.02.2023 р. накладено обґрунтовано. В свою чергу, скасування заходу забезпечення може призвести до втрати речових доказів, що зашкодить меті кримінального провадження.

Таким чином, на час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя дійшов до висновку, що накладення арешту на майно, яке належить ОСОБА_7 виправдовує таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Доводи представника власника майна не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії досудового розслідування вищезазначений захід забезпечення кримінального є необґрунтованим.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України - необхідно відмовити.

Керуючись статями 174, 369 - 372 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 20.03.2023 р. о 10:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1