Справа № 361/5959/22
Провадження № 1-кс/361/1309/22
БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Ухвала
02 грудня 2022 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
Під час досудового розслідування встановлено, що група осіб у складі: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на постійній основі у всесвітній мережі «Інтернет» на відповідному сайті, а саме: « ІНФОРМАЦІЯ_4 », розміщують рекламні оголошення щодо надання послуг сексуального характеру за грошову винагороду іншим особам. Цінова політика інтимних послуг становить від 1500 гривень до 3000 гривень в залежності від вікової категорії та індивідуальних параметрів дівчини. Зателефонувавши по мобільному зв`язку, клієнту пропонують надання інтимних послуг, як на спеціально облаштованих квартирах так і з можливістю виїзду за вказаною адресою клієнтом.
Автор клопотання зазначає, що вказані обставини підтверджуються наступними доказами.
Зокрема протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального експерименту від 20.10.2022 року згідно статті 271 КПК України.
Протоколом допиту ОСОБА_7 від 21.10.2022 в якості свідка, останній повідомив, що близько 15 год. 00 хв. 20.10.2022 року зі свого мобільного телефону зателефонував на номер мобільного телефону НОМЕР_1 , який був вказаний в рекламному оголошенні з приводу надання послуг сексуального характеру за грошову винагороду. Телефон взяла громадянка ОСОБА_5 . Повідомив їй, що телефонує з приводу оголошення, яке знайшов на сайті «sex.kiev.net». Вона в свою чергу йому повідомила, що знаходиться в м. Києві, Оболонський проспект 40, також розповіла, що дівчата їздять на виїзд до клієнта, додатково сплативши таксі по безготівковому розрахунку. Громадянка ОСОБА_5 розповіла громадянину ОСОБА_7 , що класичний та оральний секс коштує 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень за годину надання сексуальних послуг. Погодившись на дані умови громадянин ОСОБА_7 повідомив, щоб дівчина приїхала до нього за адресою: АДРЕСА_1 . Громадянка ОСОБА_5 повідомила, що дівчина приїде до нього тільки від 2 (двох) годин, і коштуватиме це 5000 (п`ять тисяч) гривень плюс таксі. Після телефонної розмови о 15 год 12 хв. в месенджері «WhatsApp» скинула йому фотографії трьох дівчат, щоб зміг собі вибрати одну із них. Вибравши дівчину, громадянин ОСОБА_7 , викликав та оплатив послуги таксі для дівчини легкої поведінки, і став її очікувати у вище вказаному готелі. О 16 год. 12 хв. до нього приїхала дівчина, віком близько 28-30 років, волосся русяве, зустрівши її, вони пішли до номеру готелю. У номері громадянин ОСОБА_7 розрахувався за послуги сексуального характеру в сумі 5000 (п`ять тисяч) гривень з дівчиною легкої поведінки, після чого вона почала надавати послуги сексуального характеру. Під час спільного відпочинку дівчина легкої поведінки повідомила, що працює на сутенера, молоду дівчину та її цивільного чоловіка, яким віддає 50 (п`ятдесят) відсотків грошових коштів зароблених за надання сексуальних послуг за грошову винагороду. Вона їй з іншими дівчатами орендує квартиру за адресою: АДРЕСА_2 де на даний час знаходиться 4 дівчини.
Протоколом огляду Інтернет ресурсу від 04.11.2022 року. У пошуковій системі «Google Chrome» вписуємо номер оператора стільникового зв`язку НОМЕР_1 здійснюється перехід на сайти: «keksik.net», «sexkiev.net». При відкритті даних сайтів знаходяться анкети дівчат легкої поведінки. При відкритті даних анкет вказано: номер рекламного телефону, по якому телефонують клієнти; прайс із послугами сексуального характеру, які надаються дівчата легкої поведінки, розміщено типажні фотографії дівчат; їхні дані, а саме: вік, зріст, вага, об`єм грудей; цінова політика надання сексуальних послуг за годину; відгуки клієнтів.
Протоколами про проведення НСРД передбачено ст. 263 КПК України «зняття інформації з електронних комунікаційних мереж» на підставі ухвал Київського апеляційного суду, які підтверджують причетність до вчинення злочину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та її цивільного чоловіка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Прокурор у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, проте подав через канцелярію суду заяву, у якій просив проводити розгляд клопотання без його участі і без участі власника майна.
Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.
22.11.2022 року постановою слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_9 , вказані вище речі визнано речовими доказами.
Слідчим суддею встановлено, що з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно прокурор звернувся до слідчого судді 01 грудня 2022 року, направивши його засобами поштового зв`язку з відділення пошти 22.11.2022 року, тобто у межах строку, визначеного ч. 5 ст. 171 КПК України.
Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то ініціатор клопотання повинен неухильного їх дотримуватися.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно абз. 1 ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Так, згідно зі ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до приписів ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відноситься до категорії речових доказів.
На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,
Клопотання задовольнити.
Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_10 ОСОБА_11