печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3578/23-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/11132/22-к від 17.05.2022 у кримінальному провадженні № 0000682 від 27.08.2020, -

В С Т А Н О В И В :

24.01.2023 року до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/11132/22-к від 17.05.2022 у кримінальному провадженні № 0000682 від 27.08.2020. В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва 17.05.2022 було винесено ухвалу у справі № 757/11132/22-к, якою накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами: :02:010:0015; :02:010:0013; :02:010:0014; :02:009:0001; :02:032:0006; :02:032:0005; :02:033:0007; :02:033:0006; :02:033:0005; :02:031:0003; :02:030:0007; :02:030:0008; :02:030:0005; :02:030:0006; :02:037:0011; :02:037:0012; :02:037:0016; :03:039:0003; :03:039:0002., які розташовані на території Дніпропетровської області та належні ОСОБА_4 , який полягає у забороні реєстрації права власності, зміни власника, відчуження вказаних ділянок, передачі земельних ділянок в заставу, іпотеку або поділу, об`єднання, зміни кадастрових номерів. Представник володільця майна в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки невідомі. Представник Офісу Генерального прокурора у судове засідання не з`явився. Прокурор ОСОБА_5 надав письмові заперечення на клопотання. За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність адвоката ОСОБА_3 та представника Офісу Генерального прокурора. При цьому, слідчим суддею враховано положення ст.ст. 22, 26, 306 КПК України. Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась. Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного. Судовим розглядом встановлено, що слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва 17.05.2022 було винесено ухвалу у справі № 757/11132/22-к, якою накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами: :02:037:0012; :02:010:0015; :02:010:0013; :02:010:0014; :02:009:0001; :02:032:0006; :02:032:0005; :02:033:0007; :02:033:0006; :02:033:0005; :02:031:0003; :02:030:0007; :02:030:0008; :02:030:0005; :02:030:0006; :02:037:0011; :02:037:0012; :02:037:0016; :03:039:0003; :03:039:0002., які розташовані на території Дніпропетровської області та належні ОСОБА_4 , який полягає у забороні реєстрації права власності, зміни власника, відчуження вказаних ділянок, передачі земельних ділянок в заставу, іпотеку або поділу, об`єднання, зміни кадастрових номерів. Даний арешт було накладено в рамках кримінального провадження № 0000682 від 27.08.2020 за клопотанням прокурора відділу Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 .. Земельні ділянки, на які було накладено арешт, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права». Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності. Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98). Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Крім того, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються. Разом з тим, слідчому судді достатніх доказів обставин, на які посилається особа, яка звернулась з клопотанням не надані, не доведено, що арешт накладено необґрунтовано та, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба, отже, відсутні обґрунтовані підстави для скасування арешту на земельні ділянки, що належать ОСОБА_4 .. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання та скасування арешту, майна накладеного на земельні ділянки, що належать ОСОБА_4 .. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ: У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/11132/22-к від 17.05.2022 у кримінальному провадженні № 0000682 від 27.08.2020 - відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає. Слідчий суддя ОСОБА_1