Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/679/23
Провадження № 1-кс/644/169/23
09.02.2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду в м. Харкові клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000042 від 02.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна, -

УСТАНОВИВ:

08.02.2023 року до суду подано відповідне клопотання. В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СД ВП №1 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області перебуває відповідне кримінальне провадження. Досудовим розслідуванням встановлено, 01.02.2023 о 11.30 год. за адресою: м. Харків, вул. Біблика, 2-Г, працівниками поліції було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в ході ОМП було виявлено та вилучено прозорий пакунок з кристалічною порошкоподібною речовиною білого кольору яку він видав самостійно працівникам поліції.

Відомості за даним фактом 25.01.2023 року були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання психотропних речовин.

Вищевказану речовину білого кольору в прозорому пакунку поміщено до полімерного сейф пакету НП Україна № 7365711, який скріплений підписами учасників слідчої дії.

Відомості за даним фактом 02.02.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000042 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання психотропної речовини.

Опитаний ОСОБА_5 пояснив, що напередодні замовив через Messenger «Telegram», психотропну речовину «сіль», вагою 0,25 грам. В цей час до ОСОБА_5 підійшли працівники поліції, представились, та в ході розмови він повідомив, що має при собі вишевказану наркотичну речовину.

02.02.2023, постановою дізнавача прозорий пакунок з кристалічною порошкоподібною речовиною білого кольору, яку вилучено в ході огляду місця події 01.02.2023 визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

За таких обставин, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вищевказаний наркотичний засіб придбався та зберігався у ОСОБА_5 в порушення вимог законів Законам України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності», «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними».

Дані виявлені та вилучені речі мають значення для встановлення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, а також мають відповідно до ст.98 КПК України значення речових доказів - матеріальних об`єктів, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та по яким в подальшому будуть призначені відповідні судові експертизи. Накладення арешту необхідно для можливості призначити відповідних експертиз (хімічну, тощо), належного забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, з метою надання даних предметів для безпосереднього дослідження в суді.

Відповідно ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно; арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

На підставі наведеного, та враховуючи те що речі, виявлені та вилучені в ході огляду місця подій від 01.02.2023 року працівниками поліції, за адресою: м. Харків, вул. Біблика , 2-Г, можуть зберігати сліди кримінального правопорушення, мають значення речових доказів, просили накласти арешт.

Дізнавачем, прокурором було подано заяви про розгляд справи за їх відсутності, просили клопотання задовольнити.

Дослідивши матеріали за клопотанням, встановлено наступне.

Відповідно до витягу з ЄРДР № 0000042 від 02.02.2023 року, відомості до реєстру внесені за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 309 КК України, з коротким викладом обставин: 01.02.2023 о 11.37 год. за адресою: м. Харків, вул. Біблика, 2-Г, працівниками поліції було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в ході огляду місця подій було виявлено та вилучено прозорий пакунок з кристалічною порошкоподібною речовиною білого кольору. Дізнавач ОСОБА_3 , прокурори ОСОБА_4 , ОСОБА_6 .

Відповідно до рапорту працівника Управління патрульної поліції в Харківській області від 01.02.2023 року надійшло повідомлення за служби 102 про те, що 01.02.2023 року о 11.36 у м. Харків за адресою вул. Біблика, 2-Д, екіпажем 4107 затримали ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має при собі наркотичні речовини з його слів солі.

Згідно пояснень ОСОБА_5 вбачається, що 01.02.2023 року приблизно о 11:30 він знаходився за адресою вул. Біблика, 2-Д, маючи при собі наркотичну речовину «солі», яку придбав через Messenger «Telegram», вагою 0,25 гр., до нього підійшли працівники поліції. В ході бесіди на питання чи є в неї наркотичні засоби повідомив, що має при собі наркотичну речовину «солі», які придбав через телеграм-месенджер .

Відповідно до постанови про визнання і приєднання до провадження речових доказів вилучені в ході огляду місця подій від 26.01.2023 року речі визнані в якості речових доказів.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном. Вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності з метою призначення відповідних судових експертиз, а також для збереження та речових доказів, є доцільним накласти арешт на відповідне вилучене майно, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Що стосується вимоги клопотання про визначення місця зберігання речового доказу, то зазначена вимога задоволенню не підлягає, оскільки арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. При цьому, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: перелік майна, на яке накладено арешт; підстави застосування арешту майна; перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Тобто, вимогами процесуального закону не передбачено обов`язку слідчого судді при вирішенні питання про застосування заходу забезпечення у вигляді арешту, визначати місце зберігання відповідного арештованого майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000042 від 02.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна, - задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події від 01.02.2023 року, за адресою: м. Харків, вул. Біблика, буд. 2-Д, а саме: прозорий пакунок з кристалічною порошкоподібною речовиною білого кольору, яку поміщено до полімерного сейф пакету НП Україна № 7365711

Клопотання у частині визначення місця зберігання вилученого майна у камері схову ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області залишити без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 09.02.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1