ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 619/3281/21 (1-кс/619/843/21) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/52/23 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: арешт майна
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5

прокурора - ОСОБА_6 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Валківського районного суду Харківської області в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20 липня 2021 року, якою задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000169 від 18.09.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.191 КК України,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20 липня 2021 року задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000169 від 18.09.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

Згідно ухвали накладено арешт на майно, вилучене за адресами:

1)Донецька область, м. Бахмут, вул. Олександра Сибірцева, 2:

-три щоденника із рукописними записами;

-специфікації № 1, № 465, № 469, №546, № 492 щодо ТМЦ, реалізованих ТОВ «Купрум капітал груп», на 1 арк. кожна;

-ТТН № Р3 - замовник ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк;

-видаткова накладна № 537 - покупець ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-виписка по рахунках ФОП ОСОБА_10 на 7 арк.;

-договір № 136 від 27.11.2020 поставки бухту та чорних металів між ТОВ «Завод «Діалог» та АТ «Електромашина» на 1 арк., 2 акти прийому -передачі брухту міді на 1 арк. кожний, ТТН № АКТ від 22.02.2021 на 1 арк.;

-вінчестер WD 500Gb s/n WCC143962518;

-вінчестер Good Ram s/n GSV029494;

-вінчестер Seagate s/n WNN 500C50045AF2BE2;

-вінчестер WD 1.0 Тб s/n WMAV51088210 ;

-договір поставки № 2309 із ТОВ «Купрум капітал груп» та складені на його підставі фінансово-господарські документи (оригінали), всього на

10 арк.;

- договір підряду № 0110 на переробку давальницької сировини від 30.09.2019 із ТОВ «Купрум капітал груп» та складені на його підставі фінансово-господарські документи (оригінали), всього на

148 арк.;

-відомості щодо руху грошових коштів по рахунках ТОВ «Завод «Діалог», відкритих у ПриватБанк, всього на 8 арк.

2) м. Харків, пр. Гагаріна 41/2, кв.285:

-Статут ТОВ «Купрум капітал груп» на 16 арк.;

-Виписка з ЄДРЮО ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-Описи документів що подаються для регістрації на 2 арк.;

-Роздруківка витягу з ЄДРЮО в 2-х єкземпрлярах ТОВ «Купрум капітал груп» на 11 арк.;

-Копія паспорта ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ідентифікаційного коду № НОМЕР_2 на 4 арк.;

-Наказ ТОВ «Купрум капітал груп» № 1-0К від 16.08.2019 про призначення директора ОСОБА_12 на 1 арк.;

-Довіреність від 02.01.2012 від імені ОСОБА_13 на ім`я ОСОБА_14 на 1 арк.;

-Копія протоколу №2 загальних зборів ТОВ «Купрум капітал груп» від 24.01.2020 на 19 арк.;

-Копія трудової книжки ОСОБА_12 № НОМЕР_3 на 6 арк.;

-Договір №1 від 23.01.2020 купівлі-продажу на 1 арк.;

-Довіреність від 23.01.2012 від імені ОСОБА_11 на ім`я ОСОБА_14 на 1 арк.;

-Акт №1 приймання-передачі: посади в статутному файлі ТОВ «Купрум капітал груп» між ОСОБА_13 та ОСОБА_11 на 1 арк.;

-Два статути за 2019 рік ТОВ «Купрум капітал груп» на 32 арк.;

-Рішення засновників №1 ТОВ «Купрум капітал груп» від 09.08.2014 р. на 1 арк.;

-Договір № 1 від 04.09.2019 купівлі-продажу частки ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-Акт № 1 від 05.09.2019 ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-Договір № 04.9-19 від 04.09.2019 між ОСОБА_15 та ОСОБА_13 на 6 арк.;

-Акт приймання-передачі від 04.09.2019 між ОСОБА_13 та ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-Довіреність від 04.09.2019 від імені ОСОБА_13 на ім`я ОСОБА_14 на 1 арк.;

-Протокол №1 від 30.09.2019 загальних зборів учасників ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-Реєстр з документами по взаємовідносинам між ТОВ «Купрум капітал груп» та іншими юридичними особами згідно реєстру на 50 арк.;

-Реєстр з документами по взаємовідносинам між ТОВ «Купрум капітал груп» та іншим учасниками на 18 арк.;

-Папка-скорозшивач червоного кольору з документами по взаємовідносинам ТОВ «Купрум капітал груп» та іншим юридичним особам на 209 арк.;

-Папка-скорозшивач синього кольору з фінансово-господарськими документами ТОВ «Купрум капітал груп» ( рахунки на оплату, виписки по рахунку) на 175 арк.;

-Документи що до листування ТОВ «Купрум капітал груп» та КБ ПриватБанк на 12 арк.;

-Акти надання послуг на товари за 2019 рік ТТН видаткові накладні на 66 арк.;

-Касова книжка за 2019 рік ТОВ «Купрум капітал груп» на 219 арк.;

-Папка-скорозшивач жовтого кольору з виписками по рахунку ТОВ «Купрум капітал груп» на 233 арк.;

-Акти передання сировини у переробку за 2019 рік на 24 арк.;

-Папка жовтого кольору з документами ТОВ «Купрум капітал груп» та ТОВ « Завод «Діалог». Акти виконаних робіт, надання послуг за 2019 рік на 73 арк.;

-Папка з документами: договори оренди за 2019 рік місті ТОВ «Купрум капітал груп» та ТОВ « Завод «Діалог» на 95 арк.;

-Довідка-розрахунок (калькуляція соб.вартості продукції) від 31.10.2019 ТОВ «Купрум капітал груп» на 1 арк.;

-Мобільний телефон «Айфон ИКС ЄС МАКС» Імей: НОМЕР_4 , в якому знаходиться стартовий пакет «Київстар» - НОМЕР_12

3) АДРЕСА_5:

-ноутбук Samsung 700G s/n HX7G91 JCB 00024H.

4) Донецька область, м. Бахмут, вул. Гоголя, 4:

-мобільний телефон Iphone 12 Pro.

5) АДРЕСА_1 :

-мобільний телефон Iphone в корпусі блакитного кольору з сім-карткою;

-мобільний телефон Iphone 5 з сім-карткою;

-мобільний телефон Microsoft imei1 НОМЕР_5 imei2 НОМЕР_6 із флеш-картою Тoshiba micro CD, який не вмикається;

-мобільний телефон Nokia Lumia imei НОМЕР_7 ;

-банківські картки банків:

Приват Банк:

НОМЕР_8

НОМЕР_13

НОМЕР_9

НОМЕР_14

НОМЕР_10

А Банк:

НОМЕР_11

ОщадБанк:

НОМЕР_15.

-Довідки ТОВ «Купрум капітал груп» у кількості 3 шт., щодо сум виплаченого доходу, на 3 арк.;

-Роздруківка руху грошових коштів на 2 арк.;

-Копія посадової інструкції начальника управління матеріально-технічного забезпечення по комплектації ОСОБА_16 на 4 арк.;

-проект додаткової угоди № 4 до договору поставки продукції № 238-12/437-ВК від 20.02.2019 між ДП «Завод Електроважмаш», ТОВ «НВП Укрпромвпровадження» та ТОВ «Купрум капітал груп» на 2 арк.;

-лист узгодження додаткової угоди № 4 на 1 арк.;

-лист ДП «Завод Електроважмаш» № 264/09-01 від 12.09.2019 на 1 арк.; ТОВ «Купрум капітал груп» № 12/09-1 від 12.09.2017 на 1 арк.; ТОВ «НВП Укрпромвпровадження» № 311 від 11.09.2019, всього на 2 арк;

-Роздруківка електронної переписки щодо діяльності ДП «Завод Електроважмаш» на 13 арк.;

-Довіреності ДП «Завод Електроважмаш» на імя ОСОБА_16 на 14 арк.;

-Інформація щодо поставок продукції на 14 арк.;

-Реєстр податкових накладних ТОВ «Завод «Діалог» за період з 01.07.2019 по 14.11.2019 на 8 арк.;

-Технічні умови на профілі з мідних сплавів на 6 арк., креслення на 4 арк., копії сертифікатів на 2 арк., перелік запчастин на 3 арк.

-2 аркуші з рукописними записами ОСОБА_16 ;

-Ноутбук НР s/n SCB4040FWG.

Визначено місцем зберігання майна, на яке накладено арешт, - СУ ГУНП в Харківській області у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження»; місцем зберігання вилучених документів - при матеріалах кримінального провадження.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 20.07.2021 виправлено описку, допущену в ухвалі слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.02.2021 про накладення арешту. Вирішено вважати вірним адресу, де було вилучене майно (мобільний телефон Iphone 12 Pro), на яке прокурор просив накласти арешт - «АДРЕСА_2 ».

В апеляційній скарзі представник власника майна ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_9 просить скасувати ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.07.2021 в частині накладення арешту на майно ОСОБА_8 та постановити нову ухвалу про відмову прокурору у задоволенні клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно ОСОБА_8 , а саме: мобільний телефон - ІPhone Apple 11 PRO 256 GB, 10.09.2019 року випуску, Midnight Green, (зеленого кольору).

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що арешт на майно ОСОБА_8 , на його думку, накладено необґрунтовано і з грубим порушенням вимог КПК України. Зазначив, що 13.07.2021 було проведено обшуки за місцем проживання ОСОБА_10 , за адресою: АДРЕСА_2 на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області. За результатами вказаних обшуків 13.07.2022 слідчим було вилучено власність ОСОБА_8 , а саме: мобільний телефон iPhone Apple 11 Pro 256 GB, 10.09.2019 року випуску, Midnight Green, (зеленого кольору). Вказав, що в ухвалі слідчий суддя зазначає про «вилучення в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 та ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_2 , мобільного телефону iPhone 12 Pro», а в резолютивній частині цієї ж ухвали під пунктом 4) слідчий суддя вже вказує: «накласти арешт на майно, вилучене за наступними адресами: 4) АДРЕСА_2 : мобільний телефону iPhone 12 Pro.» Отже посилається на те, що в оскаржуваній ухвалі зазначена невірна адреса, за якою проводився обшук і вилучення майна, так і на майно накладено арешт, яке не вилучалося. Також вказує, що арешт на майно ОСОБА_8 накладено необґрунтовано, оскільки його мобільний телефон iPhone Apple 11 Pro 256 GB, 10.09.2019 року випуску, Midnight Green, (зеленого кольору) не може бути використаний як речовий доказ у кримінальному провадженні, яке розслідується за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України, бо не є предметом вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_8 не є особою, стосовно якої здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, право власності на арештоване майно ОСОБА_8 не оскаржується, а тому зазначене у необхідності його скасування. Також зазначає, що накладення арешту порушує права власника та є неспівмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження. Крім того представник власника майна посилається на порушення строків звернення з клопотанням про арешт майна. Щодо строків звернення з апеляційною скаргою адвокат ОСОБА_9 зазначає, що про розгляд клопотання прокурора про арешт майна, власник майна ОСОБА_8 слідчим суддею не повідомлявся, оскаржувана копія ухвали слідчого судді від 20.07.2021 після її постановления, власнику майна ОСОБА_8 також не надсилалася. Таку ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області на адвокатський запит № 677/11 від 02.11.2022 надіслано адвокату ОСОБА_8 поштовими засобами, яку було отримано 13.11.2022. Отже враховуючи, що фактична дата отримання від суду першої інстанції копії оскаржуваної ухвали - 13.11.2022, апеляційна скарга подана до поштового відділення 18.11.2022, тобто в строки, передбачені абз. 2 ч.3 ст. 395 КПК України.

Крім того, 19.12.2022 до канцелярії Харківського апеляційного суду надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 в якій вона просила витребувати в СУ ГУНП в Харківській області для огляду в судовому засіданні оригінал протоколу обшуку від 13.07.2021 з додатками до нього, у тому числі оригінальні примірники технічних носіїв інформації зафіксованої процесуальної, дії - обшуку ОСОБА_17 у кримінальному провадженні № 0000169 від 18.09.2020; витребувати в СУ ГУНП в Харківській області для огляду в судовому засіданні вилучений у кримінальному провадженні № 0000169 від 18.09.2020 стороною обвинувачення під час обшуку 13.07.2021 у ОСОБА_8 речовий доказ - мобільний телефон, на який слідчим суддею був накладений арешт згідно ухвали від 20.07.2021 р у справі № 619/3281/2

В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції представник власника майна відмовилась від свого клопотання щодо витребування оригіналу протоколу обшуку від 13.07.2022 року, оскільки в матеріалах судового провадження міститься фотокопія цього протоколу (арк. 99-101), який має задовільну якість для читання, а тому немає потреби для його витребування.

Крім того, в клопотанні ставилось питання щодо огляду в судовому засіданні мобільного телефону, однак колегія суддів дійшла висновку, що апеляційний суд не має процесуальної можливості проводити будь-які експертні дослідження та порівняння, а тому такі вимоги не підлягають задоволенню. Разом з тим апеляційний суд зазначає, що власник майна та його представник не позбавлені можливості заявити клопотання про призначення експертизи слідчому або прокурору для ідентифікації мобільного телефона.

За таких обставин, колегія суддів відмовляє в задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 щодо витребування мобільного телефону для його огляду та порівняння.

Заслухавши доповідь судді, доводи представника власника майна, яка підтримала свою апеляційну скаргу та просила її задовольнити, а також пояснення прокурора, який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги та вважав ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів визнає поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, передбачений п.3 ч.2 ст. 395 КПК України, у зв`язку з чим, строк підлягає поновленню, а в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

З матеріалів провадження вбачається, що в провадженні ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за №0000169 від 18.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області з клопотанням в межах матеріалів кримінального провадженні №0000169 від 18.09.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України проарешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене за наступними адресами: АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилався на те, що інформація на вилучених електронних носіях може мати доказове значення та потребує дослідження, рукописні записи та документи можуть містити сліди вчинення кримінального правопорушення, а заставне майно є речовими доказами у кримінальному провадженні і необхідно забезпечити їх збереження виникла необхідність у накладенні арешту на вказане тимчасово вилучене майно.

Постановляючи рішення, про задоволення клопотання прокурора, слідчий суддя послався на те, що прокурор довів необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки існують підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Жушман проти України» № 13223/05 від 28.05.2009 р. зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Згідно положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі "Смирнов проти Росії" було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Також, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України" судом наголошено на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див.також рішення у справі "Іатрідіс проти Греції"). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див.рішення у справі " Лемуан проти Франції", від 22 вересня 1994 року та "Кушоглу проти Болгарії" від 10 травня 2007 року).

Суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. Рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льон рот проти Швеції"). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. Рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства").

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як зазначено в ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно вимог ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

В апеляційні скарзі представника власника майна ставиться питання про скасування ухвали слідчого судді в частині накладення арешту на мобільний телефон - ІPhone Apple 11 PRO 256 GB, 10.09.2019 року випуску, Midnight Green, (зеленого кольору)

Висновки суду першої інстанції щодо накладення арешту на інше майно, вилучене за адресами: 1) АДРЕСА_3 ; 2) АДРЕСА_4 ; 3) АДРЕСА_5 ; 5) АДРЕСА_1 у апеляційній скарзі представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 не оспорюються, а тому, у відповідності з нормами ст. 404 КПК України, ці обставини в апеляційному порядку не перевіряються.

Відомості клопотання про арешт майна свідчать про відповідність вилученого майнаознакам речових доказів, оскільки воно може містити на собі сліди скоєння злочину або інформацію щодо обставин вчинення злочину, яка має значення для цього кримінального провадження і ці обставини стануть предметом перевірки під час досудового розслідування в тому числі для проведення експертних досліджень. Тому, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки існує ризик того, що у разі не накладення арешту існує можливість відчужити, змінити, переробити, зіпсувати, передати вказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування.

На переконання колегії суддів, вимоги клопотання, на цій стадії досудового розслідування, виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, що чітко узгоджується з нормами ст. 170 КПК України.

З урахуванням вказаних обставин та з метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в цьому кримінальному провадженні, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність правових підстав щодо арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у цьому кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Отже, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише, чи може майно бути предметом або доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, або воно набуте злочинним шляхом чи є доходом від вчиненого злочину та чи містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Майно, на яке спрямоване кримінальне правопорушення підлягає арешту незалежно від того, хто є його власником, де знаходиться і незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування запобіжного заходу, а саме: запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Посилання в апеляційній скарзі на відсутність правових підстав, для арешту мобільного телефону ІPhone Apple, не ґрунтуються на матеріалахсправи.

Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, як майно, що було доказом вчинення кримінального правопорушення або зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Разом з тим, колегія суддів вважає вимоги апеляційної скарги щодо скасування ухвали слідчого судді в частині накладення арешту на мобільний телефон ІPhone Apple 11 PRO 256 GB, 10.09.2019 року випуску, Midnight Green, (зеленого кольору) не конкретизованими, оскільки ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.07.2021 арешт накладено на мобільний телефон Iphone 12 Pro, а не на ІPhone Apple 11 Pro.

Крім того, згідно протоколу обшуку від 13.07.2021 виявлено та вилучено у ОСОБА_8 мобільний телефон Iphone 12 Pro (а.с.100), а не ІPhone Apple 11 Pro, на який в своїй апеляційній скарзі посилається представник власника майна ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_9 .

Поряд з цим, 09 січня 2023 року до канцелярії Харківського апеляційного суду надійшло клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_9 про долучення до матеріалів справи фотокопій документів, в тому числі, видаткової накладної.

Аналізуючи відомості фотокопії видаткової накладної, яка не має номеру, об`єктивно вбачається, що був продан мобільний телефон «Iphon 11 Pro/Midnight Green/256 Gb (не новий) з відповідною гарантією та за відповідною вартістю.

Проте, в цій накладній не зазначено відомості про особу покупця. Тобто відомостей про власника цього мобільного телефону ані видаткова накладна, ані матеріали цього провадження не містять.

Отже, об`єктивно вбачається, що матеріали справи не містять будь-яких фактичних відомостей щодо власника вилученого мобільного телефона, який зазначений у видатковій накладній та про який йдеться у апеляційній скарзі адвоката ОСОБА_18 , що обумовлює законність ухвали слідчого судді про арешт майна.

Разом з цим під час досудового розслідування орган досудового розслідування повинен встановити власника цього майна та шляхом призначення відповідних експертиз встановити відповідність вилученого телефону з відомостями, які є наявними в матеріалах провадження. Крім того, власник майна не позбавлений можливості в порядку ст. 174 КПК України, звернутись до слідчого судді із клопотанням про скасування ухали про арешт майна.

Крім того, відповідно до відомостей протоколу обшуку від 13.07.2021 року (арк. 99-101) вбачається, що під час обшуку ОСОБА_8 відмовився надати працівникам поліції пароль для розблокуваня телефону, щоб дізнатись його ІМЕІ. Такі дії ОСОБА_8 також обумовлювали вилучення цього телефону, а в подальшому накладення на нього арешту, для його ідентифікації.

Доводи апеляційної скарги про те, що в оскаржуваній ухвалі зазначена невірна адреса, за якою проводився обшук і вилучення майна, оскільки проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 та ОСОБА_10 відбувалося за адресою: АДРЕСА_2 , а в резолютивній частині ухвали слідчий суддя вказав про накладення арешту за адресою: АДРЕСА_2 , колегія суддів вважає не обґрунтованими, оскільки ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 20.07.2021 було виправлено описку, допущену в ухвалі слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.02.2021 та вирішено вважати вірним адресу, де було вилучене майно (мобільний телефон Iphone 12 Pro), на яке прокурор просив накласти арешт - «Донецька область, м. Бахмут, вул. Гоголя, 3».

Доводи апелянта, про те, що клопотання прокурором було подано з порушенням строків, передбачених ч.5 ст. 172 КПК України, тобто після закінчення визначеного строку у 48 годин на подання клопотання слідчим, прокурором після вилучення майна, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Згідно з абз.2 ч.5ст.171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна, під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено. Відповідно до поштового штемпелю на конверті, клопотання про арешт майна прокурором подано 14.07.2021, отже жодних порушень ч.5ст.171КПК України колегією суддів не встановлено.

Крім того, посилання апелянта на те, що органом досудового розслідування подано клопотання з порушення ч.5 ст.171 КПК України, на думку колегії суддів, не може свідчити про необґрунтованість ухваленого рішення, оскільки такої підстави для відмови в арешті майна, як пропущення строку звернення з клопотанням КПК України не передбачено ні серед умов, які враховуються при вирішенні питання про арешт майна як речових доказів, ні серед підстав для відмови в задоволенні клопотання про арешт. Сам по собі факт порушення строку звернення до слідчого судді для вирішення питання про арешт не може бути підставою для відмови в арешті майна, яке відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні. Вказане обумовлюється тим, що порушення строку на звернення з клопотанням про арешт майна, яке має ознаки речового доказу, задля досягнення завдань кримінального провадження, не позбавляє таке майно доказової сили, а тому потребує забезпечення його збереження, зокрема, шляхом накладення арешту.

Доводи апелянта про порушення правил підсудності спростовуються відомостями з клопотання про арешт майна та доданими до нього матеріалами, згідно яких вказане провадження перебувало у ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, що розташоване в м. Дергачі Харківського району Харківської області.

За таких обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок слідчого судді першої інстанції щодо необхідності накладення арешту майно, який є на цьому етапі належним заходом забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його ефективності, як того вимагають норми ст. 2 КПК України.

Решта доводів, на які посилається в апеляційній скарзі представник власника майна також не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки вони не спростовують правильність висновків зазначених в ній, а ґрунтуються лише на суб`єктивних оціночних судженнях, тобто без врахування об`єктивних відомостей.

Слідчий суддя на цій стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є накладення арешту на майно.

Зважаючи на вищевикладене, в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя суду першої інстанції, накладаючи арешт на вищевказане вилучене майно, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому доводи апеляційної скарги стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати необґрунтованими.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, ані власником, ані його представником не надано та колегією суддів не встановлено.

Крім цього, істотних порушень норм КПК України, що можуть стати підставою для скасування ухвали слідчого судді не встановлено.

Колегія суддів бере до уваги, що обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення відповідних експертиз, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

Власнику майна належить роз`яснити, що у подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст. 174 КПК України.

За таких обставин, оскаржувана ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст. 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 376, 392, 395, 404, 405, 407 ч.3 п.1, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Поновити представнику власника майна ОСОБА_8 - адвокату ОСОБА_9 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20 липня 2021 року.

Апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20 липня 2021 року в частині накладення арешту на мобільний телефон Iphone 12 Pro, вилучений за адресою: Донецька область, м. Бахмут, вул. Гоголя, 3 - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає, але в частині поновлення строку на апеляційне оскарження може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий

Судді