ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7246/22
провадження № 1-кп/753/1428/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Веселівки Сакського району АР Крим, громадянина України, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимий, останній раз 27.12.2018 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області за ч. 2, 3 ст. 185 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 187 КК України та

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, громадянина України, який не одружений, не працює, не зареєстрований на території України, проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше неодноразово судимий, останній раз 28 жовтня 2016 року Святошинським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 6 років позбавлення волі

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 4 ст. 187 КК України

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001325 від 16.05.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 187 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 4 ст. 187 КК України надійшов до Дарницького районного суду м. Києва 19.07.2022 року.

В судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, він підсудний Дарницькому районному суду м. Києва, підстав для закриття чи зупинення провадження немає.

Крім того, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , зазначивши обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисники, думку яких підтримали обвинувачені, не заперечувади проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, заперечували проти продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з позбавленням волі.

Від учасників процесу не надходило клопотань про здійснення кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.

Обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні складений відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України, підстав для його повернення прокурору чи закриття провадження судом не встановлено.

Порушень вимог КПК України, які б унеможливили призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту не встановлено, відтак суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

При вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику ЄСПЛ, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Продовження тримання особи під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року).

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про доцільність продовження тримання обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 під вартою, виходячи з наступного.

Так, вирішуючи питання доцільності продовження щодо ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачені покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, не має офіційної реєстрації у м. Києві, зареєстрований на непідконтрольній території, офіційно не працевлаштований, тому не відомі його джерела існування, що свідчить про наявність ризиків переховування від суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також, вирішуючи питання доцільності продовження щодо ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що останній неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за злочини корисливої спрямованості, останній раз був засуджений у 2016 р. за грабіж до шести років позбавлення волі, має не зняті та не погашені у встановленому законом порядку судимості, у нього відсутні постійне місце проживання, сталі соціальні і сімейні зв`язки та законне джерело доходу, що свідчить про наявність ризиків переховування від суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

З урахуванням сукупності встановлених обставин, а саме: вчинення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 особливо тяжкого та тяжкого злочинів в умовах воєнного стану; їх великої суспільної небезпечності; суворості можливого покарання та даних про їх особу, суд дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу, але на строк, що не перевищує 60 діб.

Даних, які б свідчили про неможливість перебування обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в слідчому ізоляторі за станом здоров`я, суду не надано.

Також, суд вважає за можливе залишити без змін раніше визначений ОСОБА_3 розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177-178, 181, 183, 314, 315, 316, 369, 372, 376 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується за ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 187 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 який обвинувачується за ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 4 ст. 187 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Севастопольська, 7/13 з обов`язковою участю прокурора на 26 вересня 2022 року 13-00 годину.

Справу розглядати судом одноособово.

Про розгяд справи повідомити учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обраний відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 187 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ "Київський слідчий ізолятор" до 14 листопада 2022 року включно.

Раніше визначений ОСОБА_3 розмір застави залишити без змін.

Продовжити обраний відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 4 ст. 187 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ "Київський слідчий ізолятор" до 14 листопада 2022року включно.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя