печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7. при секретарі ОСОБА_8 за участю прокурора ОСОБА_9., захисника - адвоката ОСОБА_10., підозрюваного ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Слідчого Третього слідчого відділу територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві Державного бюро розслідувань ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Третього слідчого відділу територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві Державного бюро розслідувань ОСОБА_11., звернувся до районного суду з клопотанням, погодженим з прокурором у кримінальному провадженні, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання мотивоване тим, що Третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000317 від 22.06.2022, за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону. У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час є необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_1 у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_1 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке безальтернативно передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, а від так встановлена наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою забезпечення безперешкодного, повного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. 19.09.2022 ОСОБА_1 затримано, у порядку ст. 208 КПК України. 20.09.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України. Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання за вказаними у ньому підставами, просить застосувати саме цей запобіжний захід, оскільки у органів досудового розслідування є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та уникнення встановленим ризикам. Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Пояснив, що ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного не доведені, підозра необгрунтована. Підозрюваний в судовому засіданні заперечив проти клопотання, підтримав позицію захисника. Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків. Встановлено, що Третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000317 від 22.06.2022, за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону. 19.09.2022 ОСОБА_1 затримано, у порядку ст. 208 КПК України. 20.09.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України. Ці обставини підтверджуються матеріалами кримінального провадження, а саме: повідомлення військової частини НОМЕР_1 від 15.06.2022; матеріали службового розслідування по факту самовільного залишення військової частини НОМЕР_1 з доданими матеріалами; протоколами допиту свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від 25.08.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 19.09.2022; протоколом затримання ОСОБА_1 у порядку ст. 208 КПК України; іншими матеріалами у їх сукупності. ОСОБА_1 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке безальтернативно передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, а від так встановлена наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою забезпечення безперешкодного, повного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відповідно до абз. 2, 3 п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України строк затримання особи без ухвали слідчого судді під час дії воєнного стану не може перевищувати двохсот шістнадцяти годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами ст. 209 КПК України. Затримана без ухвали слідчого судді особа під час дії воєнного стану не пізніше двохсот шістнадцяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу. Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному, судове засідання відбувається у встановлений законом строк. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_1 , відноситься до категорії особливо тяжкого злочину. На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу. Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_1 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри. Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 , інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування. Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. russia (Панченко протии росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв протии Молдови)). Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів». Разом з тим, підозрюваний ОСОБА_1 проходить військову службу у військовій частина НОМЕР_1 , де також проходять військову службу свідки у кримінальному провадженні, для яких він є співслужбовцем, у зв`язку з чим може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового слідства та в подальшому судового розгляду, та через прохання, погрози або іншим шляхом щодо знищення, приховання або спотворення документів та речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. Перебуваючи на волі, ОСОБА_1 з метою уникнення кримінальної відповідальності, може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на осіб, які вже були допитані як свідки у кримінальному проваджені, так і на тих осіб, які встановлюються, яким відомо або можливо відомо про протиправні дії ОСОБА_1 . Також, наразі встановлюються дані про можливу причетність ОСОБА_1 до вчинення інших кримінальних правопорушень, у зв`язку з чим, підозрюваний не будучи тимчасово позбавлений волі, зможе вчинювати тиск на можливих свідків у даному кримінальному провадженні, з метою приховання своєї злочинної діяльності, що в своїй сукупності підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України. На підставі викладеного, враховуючи те, що ОСОБА_1 притягається до кримінальної відповідальності та під впливом тяжкості покарання, яке загрожує останньому, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого і свідків, та у такий спосіб істотно перешкоджати повному та всебічному досудовому розслідуванню даного кримінального провадження, що в своїй сукупності підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України. Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_1 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження, або перешкоджати цьому іншим шляхом. Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення, цим підтверджується наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 , обставини та наслідки його чинення, докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Для запобігання даних ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою. На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання Слідчого Третього слідчого відділу територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві Державного бюро розслідувань ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити. Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Мена, Менського району, Чернігівської області, громадянин України, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб до 17 листопада 2022 року на Гауптвахті Центрального управління військової служби правопорядку по м. Києву та Київській області, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Визначити строк дії ухвали до 17 листопада 2022 року включно. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Повний текст ухвали буде проголошений 26.09.2022 року о 14-00 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_7.