Справа № 461/2382/22
Провадження № 1-кс/461/3072/22
УХВАЛА
Іменем України
28.07.2022 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Інта, Республіка Комі, українки, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої на посаді в.о. головного бухгалтера ВП ОЛК «Ровесник» ДП «Львіввугілля», раніше не судимої -

в с т а н о в и в:

Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернулася до суду з клопотанням про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з метою забезпечення участі ОСОБА_5 в ході проведення досудового розслідування та виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали, просили таке задоволити.

Підозрювана та її захисник в судовому засіданні щодо застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання заперечили.

Заслухавши пояснення слідчого, прокурора, підозрюваної та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0000078 від 12 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

27.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.1 ст.366 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою ОСОБА_8 від 11.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.04.2022; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_8 від 22.04.2022 з додатками, а саме: квитанція до прибуткового касового ордеру №480 від 14.04.2022 та квитанція до прибуткового касового ордеру №403 від 18.04.2022; протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 22.06.2022; вилученою в ході проведення тимчасового доступу документацією, а саме копіями витягів із касової книги та копіями касових ордерів; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.06.2022; заявою ОСОБА_9 від 22.06.2022 з додатками; постановою про визнання речовими доказами та прилучення до матеріалів кримінального провадження від 23.06.2022; протоколом ідентифікації грошових купюр від 18.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.07.2022; висновком експерта № 45 від 15.07.2022, проведення почеркознавчої експертизи; іншими матеріалами у їх сукупності.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною ч.1 ст.194 КПК України.

Окрім того, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав, а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, згідно якої обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

В матеріалах клопотання відсутні належні та допустимі докази того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, окрім того матеріали клопотання не містять відповідних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_5 не з`являється за викликами до слідчого/прокурора чи ухиляється від отримання повісток/повідомлень.

Наведені обставини вказують на те, що під час розгляду клопотання слідчим та прокурором не було доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, які і не доведено наявність інших ризиків.

Окрім того, при розгляді клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що підозрювана має постійне місце проживання та місце праці, раніше не судима, тому слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слідчого необхідно відмовити.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179,194, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :

у задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1