Справа № 953/5137/22
н/п 1-кс/953/4023/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000270 від 22.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

в с т а н о в и в :

24.10.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому орган досудового розслідування просить: накласти арешт на нерухоме майно, власником якого є ОСОБА_4 , а саме: нежитлову будівлю площею 59,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом встановлення заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Розгляд клопотання про арешт майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України прокурор просить проводити без повідомлення власника майна та/або його представників.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що СВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 22.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Так, 06.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у тому, що в період з 24.02.2022, перебуваючи у м. Вовчанськ Харківської області, він здійснював сприяння представникам країни-агресора - РФ у здійсненні підривної діяльності на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Санкція вказаної статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна.

Відповідно до інформаційних довідок з державних реєстрів, у тому числі Реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців ОСОБА_4 є власником нерухомого майна - нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59.3 кв. м.

Орган досудового розслідування зазначає, що необхідність накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_4 обґрунтовується необхідністю забезпечення конфіскації майна як виду покарання, яке передбачено ч. 2 ст. 111 Кримінального кодексу України.

В судове засідання прокурор не з`явилася, повідомлялася належним чином. 25.10.2022 через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала (а.с. 24).
Оскільки сторона кримінального провадження, яка звернулась з клопотанням, довела наявність достатніх підстав вважати, що майно, яке не було тимчасово вилучене, власником може бути відчужене, з метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, дане клопотання розглядається слідчим суддею без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, щоСВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 22.03.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України (а.с. 5).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

За змістом ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

15.09.2022 о 17:15 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, тобто у державній зраді, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України шляхом надання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, переході на бік ворога в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України (а.с. 9-13).
15.09.2022 о 17 год. 25 хв. ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, тобто у державній зраді, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України шляхом надання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, переході на бік ворога в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України (а.с. 14-17).

Покарання, що загрожує ОСОБА_4 в разі визнання його винним за ч. 2 ст. 111 КК України, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 21.102022 за № 313048857, ОСОБА_4 на праві власності належить: нежитлова будівля площею 59,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 19).

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність підстав вважати, що вчинено кримінальне правопорушення, накладання арешту на вказане у клопотанні майно підозрюваного забезпечить конфіскацію майна у даному кримінальному провадженні, враховуючи санкцію ч. 2 ст. 111 КК України.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відчуження: нежитлової будівлі площею 59,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 107, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000270 від 22.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: нежитлову будівлю площею 59,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом накладення заборони на відчуження зазначеного майна до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1