Машівський районний суд Полтавської області

Справа № 948/573/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.08.2022 суддя Машівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю стосовно ОСОБА_3

в с т а н о в и л а:

29.08.2022 р. електронною поштою на адресу суду надійшло вказане клопотання, у якому прокурор просить продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період з 18 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин наступної доби із застосуванням засобів електронного контролю за адресою: АДРЕСА_1 , із покладенням на нього обов`язків: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду; утриматись від спілкування зі свідками; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Вирішуючи питання про прийняття клопотання до розгляду, суд виходить з такого.

Відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, з 05 жовтня 2021 року офіційно функціонують три окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС): «Електронний кабінет»; «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку.
Так, для успішного користування сервісами згідно з вимогами ч.1 ст. 35 КПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Згідно частини 2 цієї статті матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Разом з цим, відповідно до пункту 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ в суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».
В той час, пунктом 111 розділу V «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.
Відповідно до п.1,2 ст.5 та п. 1-3 ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.
Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги".
Відповідно до п.23 ч.1 ст.1 Закону України «Про електроні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.
Таким чином, враховуючи норми законодавства, оскільки на сьогодні початок функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС не забезпечено, то процесуальні та інші пов`язані з розглядом судових справ, документи в електронному вигляді можуть подаватися до суду в електронному вигляді та відповідно мають реєструватися судом не лише у випадку їх надходження з підсистеми «Електронний суд», а й у випадку надходження з будь-якої не забороненої адреси в Україні, якщо такі документи підписані кваліфікованим електронним підписом (далі КЕП).

Натомість, подане прокурором клопотання направлене електронною поштою, але не скріплене КЕП, що підтверджується актом про відсутність кваліфікованого електронного підпису від 29.08.2022 р. складеним відповідальною особою, що свідчить про те, що отриманий документ оформлений неналежним чином, і немає юридичної сили, а також унеможливлює ідентифікувати особу заявника, як суб`єкта звернення.

Так, нормами кримінально-процесуального законодавства не врегульовані питання, щодо дій суду у випадку отримання звернення сторони з документами до суду оформленого неналежним чином.

Відповідно до ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до позиції ВС у справі № 565/195/19 від 26.05.2021р., якщо подана на офіційну електронну адресу суду заява не містить електронного цифрового підпису, а, як приклад, на ній наявний відсканований підпис особи, що її подає, то вона вважається такою, що не відповідає вимогам ЦПК України та підлягає поверненню.

Отже, враховуючи вищевикладене та те, що подане прокурором клопотання не підписане КЕП, що свідчить про те, що поданий документ не відповідає вимогам законодавства, а тому подане клопотання підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 369, 372 КПК України

у х в а л и л а :

клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю стосовно ОСОБА_3 - повернути суб`єкту звернення.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Машівський районний суд.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1