У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про накладення арешту на майно
Справа № 712/7539/22
Провадження №1-кс/712/3381/22
21 вересня 2022 року м.Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002195, від 18.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
21 вересня 2022 року до суду звернувся прокурор, до слідчого судді з вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на вилучену 20.09.2022 річ під час проведеного огляду у приміщенні павільйону «Ремонт техніки», що за адресою: АДРЕСА_1 , за участі ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме мобільного телефону моделі HTC 820G (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ).
В обґрунтування клопотання посилався на те, досудовим розслідуванням встановлено, що в ході проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , близько 11:00 години 18.09.2022, знаходячись поблизу будинку АДРЕСА_2 , маючи умисел на відкрите заволодіння чужим майном, умисно, повторно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, в умовах воєнного стану, введеному Указом Президента України за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, в подальшому продовжений до 21.11.2022 включно, наблизився до потерпілої ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та шляхом ривка, зірвав належну їй наплічну сумку, в якій знаходилися особисті речі, а саме: мобільний телефон в корпусі білого кольору моделі HTC 820G (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ), ключі від квартири, після чого ОСОБА_5 з місця вчинення злочину втік, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 6000 гривень.
Під час проведення оперативно розшукових заходів «по гарячих слідах» та первинних слідчих (розшукових) дій було встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення з високим ступенем ймовірності може бути причетний ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий в АДРЕСА_3 .
20.09.2022 у ході проведення слідчих дій у приміщенні павільйону «Ремонт техніки», що за адресою: м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, буд. 57, за участі ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 було встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 зранку 19.09.2022 віддав ОСОБА_4 на ремонт мобільний телефон моделі HTC 820G (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ), який належить потерпілій ОСОБА_6 , у ході проведення огляду за вищевказаною адресою за участю ОСОБА_4 у встановленому законом порядку було виявлено та вилучено: мобільний телефон моделі HTC 820G (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ), який було належно упаковано до поліетиленового пакету, належно опечатано та скріплено біркою з написами понятих.
Відповідно до пояснення ОСОБА_5 , останній здав вищезазначений телефон у магазин «Ремонт техніки», безпосередньо після відкритого викрадення останнього 18.09.2022 у невідомої йому жінки, підтвердивши, що вищезазначений мобільний телефон йому не належить.
Вищезазначене, вилучене в ході огляду майно, визнане постановою слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 20.09.2022 речовим доказом.
Прокурор в судове засідання не з`явилася, скерувала до суду заяви про розгляд справи без участі.
Власник майна та володілець майна в судове засідання не з`явилися, скерували заяви про розгляд клопотання без їх участі.
Дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.
Загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження передбачені у статті 133 КПК України, часиною третьої якої визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди,завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Звертаючись до слідчого судді з указаним клопотанням, слідчий просив накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів.

Частиною 3 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення,зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Слідчим суддею встановлено, що 20 вересня 2022 року в ході проведення огляду в приміщенні павільйону «Ремонт техніки» за адресою м. Черкаси, вул.. Небесної Сотні, 57 під час огляду ОСОБА_4 було виявлено та вилучено мобільний телефон моделі HTC 820G (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ). За даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002195 від 18.09.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

20 вересня 2022 року постановою старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 вилучені речі визнано речовими доказами.
До клопотання про арешт майна додані протоколи слідчих дій, які підтверджують обґрунтованість підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями ч. 2 ст. 297-4 КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

При цьому суд враховує, що мотиви прийнятого рішення, зокрема наведення аргументів, що переконали слідчого суддю у прийнятті рішення про задоволення чи відхилення клопотання слідчого, можуть наводитись у межах, які не розкривають таємницю досудового розслідування.

Вказані у клопотанні речі, вилучені під час огляду 20.09.2022 року, відповідають ознакам ст.98 КПК України для речових доказів, оскільки імовірно можуть бути об`єктом злочину у проти власності та можуть бути використані як докази в рамках кримінального провадження № 0002195.

За таких обставин, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, що у разі не накладення на арешту на вилучені під час огляду 20.09.2022 вказані речові докази можуть бути пошкоджені, зіпсовані, знищені чи приховані від органів досудового розслідування, тому є необхідність в накладенні арешту, оскільки в інший спосіб неможливо належним чином запобігти ризикам пошкодження, псування, знищення, перетворення, використання, відчуження цього майна та втраті речових доказів кримінального провадження.

Оцінюючи дотримання права кожної особи на мирне володіння своїм майном, декларованого ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя зважає на те, що накладення арешту у даному кримінальному провадженні становить втручання у право власності, однак таке втручання на даним час є виправданим з огляду на суспільний інтерес, який у даному конкретному випадку стосується результату розслідування у даному кримінальному провадженні обставин вчинення злочину у проти власності.
Керуючись ст.ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171, 369, 372 КПК України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 20.09.2022 майно під час проведення огляду у приміщенні павільйону «Ремонт техніки», що за адресою: АДРЕСА_1 , за участі ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме мобільного телефону моделі HTC 820G (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Дата виготовлення повного тексту ухвали 21 вересня 2022 року.