Справа №295/4012/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні №0000703 від 30.04.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 357 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на шоколадку «MILKA» з нашаруванням речовими бурого кольору; мобільний телефон марки «ОРРО» у корпусі чорного кольору.
У клопотанні вказано, що в ході розслідування встановлено, що 30.04.2022, близько 04:00год ОСОБА_5 перебував разом з ОСОБА_6 за місцем свого проживання в приміщенні квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , де спільно вживали спиртні напої. У вищевказаний час, ОСОБА_5 здійснив напад на ОСОБА_6 , в ході якого наніс йому декілька ударів ногами в область тулубу, а також взяв до рук достовірно невстановлений предмет та наніс ним декілька ударів в область голови. В результаті нанесення ударів ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_6 тяжкі тілесні ушкодження у вигляді тупої сукупної травми голови та тулуба, від яких настала його смерть. В подальшому ОСОБА_5 заволодів майном ОСОБА_6 , а саме гаманцем з грошовими коштами в сумі 1650 гривень, паспортом громадянина України на ім`я ОСОБА_6 та іншими особистими документами останнього.
30.04.2022 на відкритій ділянці місцевості за адресою: м.Житомир? вул.Путятинська, поблизу буд.4, було проведено огляд місця події під час проведення якого було вилучено шоколадку «MILKA» з нашаруванням речовими бурого кольору, мобільний телефон марки «ОРРО» у корпусі чорного кольору, які належали ОСОБА_6 .
В обгрунтування клопотання слідчий зазначила, що вилучені речі визнані речовими доказами, у зв`язку з тим, що вони можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних слідчих дій та експертиз можуть містити переконливі дані причетності особи до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України.
Слідчим ОСОБА_3 до клопотання долучено заяву про проведення розгляду справи без її участі, клопотання про арешт майна слідчий підтримала.
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка власника майна та слідчого не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст.170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирський області перебуває кримінальне провадження №0000703, відомості про яке 30.04.2021 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.121, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 357 КК України.
Відповідно до копії про протоколу огляду місця події, 30.04.2022 було проведено огляд на відкритій ділянці за адресою: м.Житомир? вул.Путятинська, поблизу буд. 4, було проведено огляд місця події під час проведення якого було вилучено шоколадку «MILKA» з нашаруванням РБК, мобільний телефон марки «ОРРО» у корпусі чорного кольору, які належали ОСОБА_6 .
Відповідно до постанови слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 30.04.2022 року про визнання предмету речовим доказами та передачу їх на зберігання, шоколадку «MILKA» з нашаруванням речовими бурого кольору, мобільний телефон марки «ОРРО» у корпусі чорного кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000703.
Відповідно до ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії протоколу огляду місця події від 30.04.2022, копії постанови про визнання предметів речовими доказами від 30.04.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути доказом вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.3 ст.185 КК України, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на шоколадку корпусі чорного «MILKA» з нашаруванням речовими бурого кольору; мобільний телефон марки «ОРРО» у корпусі чорного кольору.
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1