Справа № 442/3398/22
Провадження № 1-кс/442/918/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2022 року місто Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань приміщення суду клопотання слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.05.2022 за № 0000306, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному із можливістю внесення застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Борислава Дрогобицького району Львівської області, громадянину України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , адвокатом та депутатом не являється, згідно ст.89 КК України не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

з участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, яке погоджене прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури Львівською області ОСОБА_4 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.05.2022 за № 0000306, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.

Клопотання вмотивоване тим, що під час дії воєнного стану, в період з 07.05.2022 по 09.05.2022 (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, які посягають на чужу власність, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді завдання майнової шкоди власнику майна і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, відчинивши задні пасажирські дверцята, які були зачинені на внутрішній замок, проник до салону автомобіля марки «Volkswagen Transporter» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходився на подвір`ї будинку АДРЕСА_2 , таємно, повторно викрав звідти особисте майно ОСОБА_7 , а саме: перфоратор марки «Дніпро М» ВН-200М, серійний номер ZDE9 вартістю 2265 грн. 00 коп., перфоратор марки «Дніпро М» ВН-200М серійний номер ZDE7 вартістю 2265 грн.00 хв., перфоратор марки «Дніпро М» BН-174, серійний номер ZDE 6 вартістю 1400 грн.00 коп., та перфоратор марки «Дніпро М», RH -120 М серійний номер ZHP 4 вартістю 1417 грн. 33 коп. та набір шестигранних ключів марки «Intertool», які знаходились в металевій коробці чорного кольору, чим заподіяв потерпілому майнову шкоду на загальну суму 7347 грн.33 коп.. Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними протиправними діями, які виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, шляхом проникнення до сховища, вчиненому в умовах воєнного стану, підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Крім цього, 25.05.2022, близько 15 год. 15 хв. ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, які посягають на чужу власність, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді завдання майнової шкоди власнику майна і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_3 , шляхом вільного доступу, з гаманця, який належить ОСОБА_8 і знаходився у дашку дитячого візка, повторно, таємно викрав золотий ланцюжок 583 проби, вагою 1,64 г та золоту підвіску 583 проби, вагою 1 г, чим заподіяв потерпілій майнову шкоду на загальну суму 4795 грн. 91 коп. Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними протиправними діями, які виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

У судовому засіданні слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_3 та прокурор Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 зазначене клопотання підтримали. Вважають, що необхідність тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваного є обґрунтованою, що стверджується наявністю ризиків передбачених ст. 177 КПК України та матеріалами клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив стосовно даного клопотання у частині обрання саме виняткового запобіжного заходу тримання під вартою із можливістю внесення застави зазначивши, що свою причетність до інкримінованих йому кримінальних правопорушень не визнає. Вказав, що ризики, передбачені в ст. 177 КПК України, прокурором та слідчим не доведені, відсутній ризик його переховування від органів досудового розслідування та суду, має на меті співпрацювати із слідством, просив врахувати вказані обставини та відмовити у даному клопотанні, застосувавши до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а зокрема у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 відносно поданого клопотання органом досудового розслідування заперечила, вказала, що відсутні об`єктивні ризики визначені ст. 177 КПК України, та що її підзахисний може їх порушити, стороною обвинувачення не надано жодних допустимих доказів, які б аргументовано свідчили, що ОСОБА_5 може, та буде переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Просила обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою її підзахисному, а саме цілодобовий домашній арешт. Вказала, якщо суд прийде до переконання про обрання запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою, то її підзахисному слід обрати мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та вивчивши приєднанні до нього документи, заслухавши думки усіх присутніх учасників кримінального провадження, дійшов таких висновків.

Так, відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Види запобіжних заходів передбачені ст. 176 КПК України, одним з яких є тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень є докази, зібрані у ході досудового розслідування, а саме: заява про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 25.05.2022; протокол огляду місця події від 09.05.2022; протокол огляду місця події від 25.05.2022; заява про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 25.05.2022; протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 26.05.2022; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 10.05.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 26.05.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 21.06.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 10.05.2022; висновок експерта №СЕ-19-114-22/6753-Д від 13.05.2022; висновок експерта №СЕ-19-114-22/7087-ТВ від 27.05.2022; висновок експерта №СЕ-19-114-22/8626-Д; висновок експерта №СЕ-19-114-22/7084-ТВ від 27.05.2022; протокол пред`явлення для впізнання від 23.06.2022, згідно якого свідок ОСОБА_12 впізнала ОСОБА_5 , який 25.05.2022 викрав майно потерпілої ОСОБА_8 ; протокол обшуку від 24.06.2022 за місцем проживання підозрюваного, в ході якого виявлено набір ключів марки «Intertool» потерпілого ОСОБА_7 ..

Щодо наявності передбачених ст.177 КПК України ризиків щодо підозрюваного встановлено, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

При оцінці обставин, передбачених ст.178 КПК України враховується те, що ОСОБА_5 , не працює, суспільно-корисною діяльністю не займається, не має міцних соціальних зав`язків за місцем проживання, відсутні аргументовані обставини, які б утримували його у місці проведення досудового розслідування та судового розгляду, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, санкцією статті якого передбачено позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, під страхом покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказаний ризик також обґрунтовується тим, що на ОСОБА_5 направлено три обвинувальні акти до Бориславського міського суду і в майбутньому особу може бути притягнуто до кримінальної відповідальності.

Окрім того, підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, санкцією статті якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років перебуваючи на волі шляхом умовлянь, підкупу, чи іншим чином зможе незаконно впливати на потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_12 , з метою надання останніми показів, які його виправдовуватимуть, з метою уникнення кримінальної відповідальності, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказані обставини в сукупності вкрай негативно характеризують ОСОБА_5 і свідчать про очевидну наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме вчинення ним нових правопорушень, в тому числі тих, за які передбачена відповідальність Кримінальним кодексом України.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів на думку слідчого судді не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, оскільки їх відвернення можливе лише за умови утримання ОСОБА_5 в умовах ізоляції від суспільства, однак із наданням можливості внесення застави.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 , є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

Окрім того, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 необхідне для виконання завдання кримінального провадження, яким, відповідно до ст. 2 КПК України є захист осіб, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Врахувавши фактичні обставини провадження, слідчий суддя схиляється та приймає за ґрунтовні доводи прокурора та слідчого про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, котрі передбачені чинним КПК України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення ним нових кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово вчиняв кримінальні правопорушення відповідно поданих до суду обвинувальних актів, правильного висновку щодо своїх протиправних дій не зробив, вчинив кримінальне правопорушення, заподіявши потерпілим матеріальну шкоду, а, відтак, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваному ОСОБА_5 , слідчим суддею враховуються також вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, у поєднанні із численною практикою Європейського Суду з прав людини, згідно з котрими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченої особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, що можуть підтверджувати існування такого ризику або ж свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У той-же час, у рішенні від 26.06.1991 року у справі «Летельє проти Франції» Європейський Суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину, є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Отже, прокурором та слідчим доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам.
Стороною захисту не надано жодних допустимих та обґрунтованих доказів щодо відмови в задоволенні поданого клопотання всупереч вимогам ст. 22 КПК України.
Відтак, до ОСОБА_5 , слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи, що відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, та беручи до уваги розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого, погодженого прокурор задовольнити частково. Достатнім та співмірним на думку суду є визначення застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів.
Крім цього, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_13 необхідно покласти наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого за його викликом; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, 4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, котрі дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали визначити - шістдесят днів.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 із можливістю внесення застави, - задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» Міністерства юстиції України, з можливістю застосування та визначення йому розміру застави.

Строк дії ухвали слідчого судді становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 18.00 год. 24.06.2022 до 18.00 год. 22.08.2022 включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 124 050 (сто двадцять чотири тисячі п`ятдесят) гривень.

У випадку внесення вказаного розміру застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду, за першим викликом;

- не відлучатись з місця постійного проживання без дозволу слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суд, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, котрі дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали слідчого судді скерувати до Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали слідчого судді покласти на прокурора Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури Львівської обласної ОСОБА_4 ..

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті.

Слідчий суддя
Дрогобицького міськрайонного суду
Львівської області ОСОБА_1