Справа № 686/9432/22
Провадження № 1-кс/686/4169/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , представника скаржника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління ДБР розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління ДБР розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, вказавши, що 28.03.2022 він отримав лист №307зкп/14-01-01-577/2022 від 16.02.2022 про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, з яким не погоджується. Просить зобов`язати слідчого внести заяву-повідомлення про злочин до ЄРДР.

У судовому засіданні скаржник та його представник вимоги скарги підтримали повністю.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржника та його представника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні скарги з таких підстав.

Відповідно до сканокопій матеріалів за зверненням ОСОБА_3 встановлено, що останній звернувся до Президента України із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддями Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які, на думку скаржника, порушують його права у ході розгляду справ за участю ОСОБА_3 .

У заяві, серед іншого вказував про те, що судді ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 12.03.2020 провели розгляд апеляційної скарги у справі № 523/14883/18 без його участі та без належного його повідомлення про час та місце розгляду скарги. Також указані судді ігнорують звернення ОСОБА_3 про видачу виконавчого документа.

Також зазначив, що не погоджується із ухвалою від 27.03.2014 у справі № 22-ц/792/356/14 у зв`язку із проведенням відео конференції із звуковими та відео перешкодами, ненаданням матеріалів справи для ознайомлення, долученням до матеріалів клопотання доказів, поданих відповідачем, відмовою у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про долучення документів до матеріалів справи та не врахуванням їх при розгляді справи.

Уважає, що судді безпідставно стягнули із позивачів судовий збір за розгляд апеляційної скарги у сумі, яка перевищує суму судового збору за розгляд справи у суді першої інстанції.

Вказує, що у справі № 22-ц/792/2338/14 судді запізнилися на розгляд скарги, не взяли до уваги заяву ОСОБА_3 про відвід та клопотання про відкладення розгляду справи.

Дану заявуповідомлення щодо можливих неправомірних дій суддів Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було зареєстровано в Офісі Генерального прокурора 26.01.2022 за № 19691-22 та з Офісу Генерального прокурора України супровідним листом № 31/3/2-9509ВИХ-2 від 02.02.2022 року було направлено до Хмельницької обласної прокуратури.

З Хмельницької обласної прокуратури заяву ОСОБА_3 направлено за належністю для розгляду до ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому.

За результатами перевірки за заявою ОСОБА_3 , листом начальника першого СВ (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_8 від 16.02.2022 року за вих. № 307зкп/14-01-01-577/2022 заявнику було надано відповідь в якій зазначено, що вивченням доводів, викладених у заяві, обставин, які б вказували на ознаки складу злочину і які б свідчили про вчинення злочину працівниками правоохоронних органів та суддями, не встановлено.

Положеннями частини 1ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У заяві ОСОБА_3 жодних відомостей про обставини кримінальних правопорушень, які б підлягали внесенню до ЄРДР не викладено, по суті скарга зводиться до незгоди із процесуальними діями суддів Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та прийнятими ними рішеннями в ході розгляду ними справ за участю ОСОБА_3 .
Частинами 1, 2 ст.126, ч.1 ст.129 Конституції України передбачено, що незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України, вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється; суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Законність процесуальних актів суддів, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

Намагання зробити це під час розгляду конкретної справи шляхом ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом впливу на суд.

Тобто, процесуальна діяльність вищевказаних суб`єктів владних повноважень в межах їх посадової дискреції не може бути підставою для їх кримінального переслідування.

Підстави для дисциплінарної відповідальності судді визначені ст.106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
За наявності обґрунтованих підстав, що визначені вище, скаржник наділений правом ініціювати питання про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності за допущені процесуальні порушення.
Таким чином, при дослідженні матеріалів звернення ОСОБА_3 слідчим суддею підстав для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування не встановлено, а тому, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління ДБР розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення рішення.

Повний текст ухвали проголошено 22.08.2022.

Слідчий суддя