Справа № 212/3927/22
У Х В А Л А

11 серпня 2022 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 КРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кумарі Врадіївського району Миколаївської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, раніше судимого: останній раз 05.11.2015 Врадієвським районним судом Миколаївської області, за ст.121 ч. 1 КК України до 9 років позбавлення волі. На підставі ст. 81 КК України 26.10.2021 звільнений умовно достроково, невідбутий термін 1 рік 9 місяців 1 день, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , погоджене з прокурором, в обґрунтування якого слідчий зазначила, що в провадженні СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінальних проваджень № 0000546 від 26.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» згідно Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

14.03.2022 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

22 травня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 травня 2022 року строком на 90 діб, до 23 серпня 2022 року.

Так, ОСОБА_4 , 25.06.2022 приблизно о 19:00 годині перебував з дозволу власників будинку, а саме: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , АДРЕСА_3 , де потерпілий разом з ОСОБА_4 спілкувалися на території домоволодіння поблизу будинку. Після чого, потерпілий ОСОБА_6 залишив належний йому мобільний телефон марки «Samsung A12» на столі, який перебував на території цього домоволодіння, а сам пішов у будинок, при цьому достовірно знаючи про місцезнаходження належного йому майна та в цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та обернення на свою користь, а саме мобільного телефону належному потерпілому.

В цей же день, 25.06.2022, приблизно о 19:30 годин ОСОБА_4 , знаходячись на території вищевказаного домоволодіння, повторно, в умовах воєнного стану, реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, впевнившись у відсутності свідків, очевидців та в тому, що його дії носять таємний характер та за ним ніхто не спостерігає та скориставшись відсутністю уваги з боку потерпілого ОСОБА_6 , діючи з корисливих мотивів, таємно шляхом вільного доступу зі столу взяв мобільний телефон марки «Samsung A12» імеі № 1: НОМЕР_1 , імеі № 2: НОМЕР_2 , який належав потерпілому, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 1651 від 18.07.2022 становить 5050 гривень, тим самим таємно викрав майно, належне потерпілому ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_6 , продовжуючи свої злочинні дії, обернув викрадене майно на власний розсуд та на свою користь, чим завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріальний збиток на суму 5050 гривень.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідка (потерпілого) у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На підставі наведеного, а також через тяжкість покарання, що загрожуватиме ОСОБА_4 в разі визнання його винним, існує необхідність запобігання вказаних ризиків шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягав, яке просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення були внесені 26.06.2022 року до ЄРДР за №0000546 за правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України.

11 серпня 2022 року було повідомлено про підозру ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками: таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Копію клопотання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та доданих матеріалів підозрюваний отримав завчасно.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Так слідчий суддя встановив за п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК, що підтверджується оглянутими в судовому засіданні матеріалами клопотання слідчого.

Також відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК слідчий суддя вважає доведеним наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, на які вказав слідчий, прокурор, такі як ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчинені інкримінованого злочину та ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення, у якому він підозрюється, бо підозрюваний має низку незнятих судимостей за аналогічні злочини.

Таким чином, враховуючи наведені доводи, а також факт того, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, одружений, однак не має міцних соціальних зв`язків, які б могли його стримати, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 розмір застави на підставі ч. 4 ст. 182 КПК з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК, як до особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, що дорівнює сорока розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 99240 грн., внесення якої зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки згідно із ч. 5 ст. 194 КПК.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили й прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. 176-178, 182,183,184, 202,307,395 КПК, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 09 жовтня 2022 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99240грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (отримувач коштів ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача 26239738, МФО 820172, банк отримувача ГУ ДКСУ в м. Київ рахунок отримувача UA0017442).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися із м. Кривий Ріг Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи.

В разі невиконання покладених обов`язків підозрюваним, наступають наслідки передбачені КПК.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У задоволенні усного клопотання обвинуваченого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий уддя ОСОБА_1