Справа № 369/7584/22
Провадження №1-кс/369/1325/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.08.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002567 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

19.08.2022 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002567 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.
Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002567 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.
Встановлено, що 16.08.2022 року близько 12 години 50 хвилин, працівниками поліції поліцейськими СРПП ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у відповідності до Закону України «Про Національну поліцію» зупинено автомобіль марки «HAVAL» моделі «Н6» д.н.з. НОМЕР_1 , який рухався по автодорозі за адресою: Київська область, Бучанський район, смт. Ворзель, вул. Яблунська, 17, під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час спілкування з ОСОБА_6 та перевірці документів, що засвідчують його особу і права керування транспортним засобом, поліцейськими встановлено, що керування транспортним засобом здійснюється особою, яка має ознаки алкогольного сп`яніння, тобто встановлено наявність ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Після чого, ОСОБА_6 близько 13 години 00 хвилин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на передньому пасажирському сидінні службового автомобіля працівників поліції марки «Peugeot» д.н.з. НОМЕР_2 за адресою: Київська область, Бучанський район, смт. Ворзель, вул. Яблунська, 17, усвідомлюючи, що допустив порушення Правил дорожнього руху, відповідальність за яке передбачена за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а поліцейські СРПП ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є службовими особами, уповноваженими на складання протоколів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху та розгляду справ про адміністративні правопорушення, розуміючи незаконність своїх дій та достовірно знаючи про кримінальну відповідальність за пропозицію, обіцянку або надання неправомірної вигоди службовій особі, в момент виконання покладених на поліцейських обов`язків, діючи умисно, з метою надання поліцейським неправомірної вигоди, висловив пропозицію надання останнім неправомірної вигоди у розмірі 4000 гривень, які відповідно п. 1 примітки до ст. 364 КК України є особою, яка постійно здійснює функції представника Національної поліції України - центрального органу виконавчої влади, який служить суспільству, шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, у зв`язку з чим він є службовою особою, як неправомірну вигоду, за не складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 130 КУпАП, після чого поклав у салоні службового автомобіля працівників поліції марки «Peugeot» д.н.з. НОМЕР_2 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 4100 грн.

У подальшому, 16.08.2022 року в період часу з 14:47 год. по 14:53 год. за адресою: Київська область, Бучанський район, смт. Ворзель, вул. Яблунська, 17, під час огляду місця події вилучено вищевказані грошові кошти в сумі 4100 гривень (8 купюр номіналом 500 грн. та 1 купюра номіналом 100 грн.), які упаковано до спеціального пакету та опечатано.

Вилучені в ході огляду предмети були об`єктом кримінально протиправних дій (об?єктом надання неправомірної вигоди службовій особі), містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження (відомості про вид і розмір неправомірної вигоди) у зв`язку з чим постановою слідчого від 17.08.2022 року визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

На підставі наведеного, прокурор просив слідчого суддю накласти арешт на тимчасово вилучені в ході огляду місця події 16.08.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти в сумі 4100 гривень з наступними серіями та номіналами банкнот: 8 банкнот по 500 гривень (ЗБ3125094, ЕГ4811188, АЖ1320197, ЄЗ9759241, ЄЗ9759242, ЄЗ9759244, ЄЗ9759243, ЕЕ4759345), а також 1 банкнота номіналом 100 гривень (УУ6824428), шляхом тимчасового позбавлення їх власника права розпорядження, користування цим майном та його відчуження.

У судове засідання прокурор не з`явився.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002567 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучені в ході огляду місця події 16.08.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти в сумі 4100 гривень з наступними серіями та номіналами банкнот: 8 банкнот по 500 гривень (ЗБ3125094, ЕГ4811188, АЖ1320197, ЄЗ9759241, ЄЗ9759242, ЄЗ9759244, ЄЗ9759243, ЕЕ4759345), а також 1 банкнота номіналом 100 гривень (УУ6824428).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1