Справа № 712/2700/22
Провадження № 1-кс/712/1263/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2022 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернулася слідча СВ Черкаського РУ поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_4 з клопотанням, погодженим прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 , 13.04.2022 близько 10 години 40 хвилин реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на надання неправомірної вигоди ОСОБА_7 , який відповідно до Наказу ГУНП в Черкаській області № 82о/с від 09.03.2022 призначений на посаду тимчасово виконуючого обов`язки начальника відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, тобто відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище, діючи умисно та перебуваючи в приміщенні службового кабінету ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання надала ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 500 (п`ятсот) доларів США за те, що останній використовуючи своє службове становище поверне належний їй на праві приватної власності транспортний засіб «VOLKSWAGENGOLF» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який був вилучений 31.03.2022, відповідно до постанови КМУ № 989 від 14 листопада 2018, працівниками відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області під керуванням ОСОБА_8 , стосовно якого було складено протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

13.04.2022 о 10.45 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 369 ч. 3 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 ,протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Метою застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення мволі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої, у зв`язку з цим остання усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміноване правопорушення, у разі не обрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи виїхати за кордон;

2) ризик можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 у цьому ж кримінальному провадженні, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 проживає в одному населеному пункті з свідками, у зв`язку з чим вона має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності;

3) ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 не надала жодних пояснень та показань з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри, що може також свідчити і про можливі її наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності;

На підставі вищевикладеного, з урахуванням завданих кримінальним правопорушенням матеріальних збитків, а також матеріального стану підозрюваного, вважає за необхідне застосувати запобіжний захід відносно підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді застави, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваним, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_5 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків; 3) домашній арешт та тримання під вартою - оскільки вони є більш суворими, так як передбачають обмеження свободи пересування підозрюваної, що на даному етапі розслідування є передчасним.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , посилаючись на необґрунтованість підозри, а також слідством не доведені ризики.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку захисника.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого та додані до них матеріали, слідчий суддя робить наступні висновки.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000599 від 06 квітня 2022 року за ч. 3 ст. 369 КК України.

13.04.2022 о 10.45 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 369ч. 3 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 ,протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього та дослідивши кримінальне провадження є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні.
Згідно з п.п. 4, 5 ч.1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 11.04.2013 у справі «Вєренцов проти України» ЄСПЛ зазначив, що відповідно до його усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним відправленням правосуддя, у рішенні судів мають адекватно зазначатися підстави, на яких вони ґрунтуються. Ступінь застосування цього обов`язку наводити підстави може змінюватися залежно від характеру рішення та повинен визначатися з огляду на обставини справи (див. п. 26 рішення ЄСПЛ у справі «Гарсія Руіс проти Іспанії»).

У поданому клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, які не викликають розумних сумнівів у цьому і підтверджуються матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Крім того, слідчий суддя вважає наявними ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а у разі доведення вини, підозрюваній загрожує покарання у вигляді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої, що є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки на даний час на території України введено військовий стан та запроваджена спрощена система перетину кордонів, а тому ОСОБА_5 може перетнути межі кордону України.

Ризик можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 у цьому ж кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 проживає в одному населеному пункті з свідками, у зв`язку з чим має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності.

Ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що

ОСОБА_5 не надала жодних пояснень та показань з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри, що може також свідчити і про можливі її наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності.

Слідчим суддею враховується ступінь тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину.

Слідчим суддею також враховуються дані про особу ОСОБА_5 , яка має постійне місце проживання, раніше не судима, одружена, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання, оскільки запобіжний захід у вигляді застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та дотримання покладених на неї процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Розмір застави, відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 2481 гривня.
Що до визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України, виходячи з вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину - розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та з урахуванням того, що на утриманні у підозрюваної мається одна малолітня дитина і одна неповнолітня дитина, тому вважаю за доцільне зменшити розмір застави та визначити розмір застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 99240 гривень.
Керуючись ст.ст. 182, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 99240 грн. (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок гривень), звільнивши ОСОБА_5 негайно з під варти.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з дня обрання запобіжного заходу такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , прокурора Черкаської окружної прокурати ОСОБА_3 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 .

Підозрювана не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області ОСОБА_4 ..

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1