Справа № 752/8860/22
Провадження № 1-кс/752/3009/22
У Х В А Л А

27.07.2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання ст.слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022 р.

в с т а н о в и в:

ст.слідчий СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022 р.

Клопотання обгрунтовано тим, що Слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022, за ознаками складу злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.07.2022, приблизно о 21:30 год., ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за адресою: АДРЕСА_1 на території озера «Дідорівка», де святкував день народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Перебуваючи за вказаною адресою, у ОСОБА_6 виник словесний конфлікт з раніше невідомим йому ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який також перебував на території озера «Дідорівка» разом зі своїми знайомими. Даний конфлікт переріс в обопільну штовханину під час якої ОСОБА_17 та ОСОБА_6 нанесли один-одному удари по обличчю. Даний конфлікт побачили ОСОБА_8 та ОСОБА_16 , які не зважаючи на норми моралі та існуючі у суспільстві загальновизнані правила поведінки, розпочали вигукувати нецензурну лексику в бік ОСОБА_17 . В цей момент у них виник злочинний умисел направлений на хуліганські дії, які були спрямовані в подальшому на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_17 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_17 , ОСОБА_8 та ОСОБА_16 підбігли до ОСОБА_6 та ОСОБА_17 , висловлюючи нецензурну лексику та погрози в бік ОСОБА_17 , одразу почали наносити удари кулаками рук по голові останнього. Від отриманих ударів, ОСОБА_17 , втративши рівновагу впав на землю. В свою чергу, ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_16 , переважаючи в кількості, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді завдання шкоди здоров`ю ОСОБА_17 , умисно, протиправно, з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень останньому, спільно розпочали наносити хаотичні численні удари кулаками рук та ногами по його голові та тулубу. Побачивши те, що ОСОБА_17 , від отриманих ударів втратив свідомість та не може чинити опір, ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_16 , відійшли від нього та покинули місце вчинення злочину.

ОСОБА_17 , не приходячи до свідомості, помер на місці вчинення злочину.

24.07.2022, о 15:58 год., ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

25.07.2022, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

Посилаючись на обгрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просить задовольнити клопотання та обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, зазначаючи на наявність обгрунтованої підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, вважали, що домашній арешт є достатнім запобіжним заходом для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. Захисники посилались на необгрунтованість підозри, відсутність доказів на підтвердження наявності ризиків у кримінальному провадженні, недоведеності органом досудового розслідування, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані. Також захисники просили врахувати процесуальну поведінку підозрюваного, який залишився на місця після вчинення кримінального правопорушення та надавав допомогу потерпілому.

Підозрюваний підтримав позицію своїх захисників.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022, за ознаками складу злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

23.07.2022 о 22.15 год., ОСОБА_6 затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

25.07.2022, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

Слідчий у даному кримінальному провадженні звернулась до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.
Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, що підтверджується: протоколом огляду місця події від 23.07.2022, протоколом огляду місця події від 23.07.2022, повідомленням КМКБ СМЕ від 24.07.2022, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_18 від 24.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_18 , протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 24.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_19 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 24.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_20 , протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 24.07.2022, Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_21 , протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_15 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_22 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_22 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_12 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_23 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_23 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.07.2022, протколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 від 24.07.2022.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має місцні соціальні зв`язки, зареєстроване місце проживання, рід занять, є студентом Київського національного університету, не одружений, неповнолітніх або непрацездатних осіб на утриманні не має, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Оцінюючи в сукупності встановлені у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме можливе переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, впливу на свідків, які є його приятелями, дані про особу підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, наслідки, що настали, вважаю, що застосування більш м`якого запобіжного заходу на даній стадії досудового розслідування є неможливим, оскільки вони не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, запобігти існуючим ризикам та дієвість кримінального провадження, яке на даний час триває і проводяться слідчі дії, спрямовані на встановлення всіх обставин його вчинення та зібрання необхідних доказів, встановлення всіх осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, проведення допитів свідків, які не допитані.

Враховуючи викладене, вважаю, за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
На підставі ч.4 ст.183 КПК України. зважаючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства, беручи до уваги характер вчинення кримінального правопорушення, підстав для застосування альтернативи у вигляді застави слідчий суддя не вбачає.

З урахуванням викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання ст.слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022 р. задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рівне, раніше не судимого, мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, без визначення застави, строком до 20.09.2022 р.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя