Справа № 212/2861/22
У Х В А Л А

17 червня 2022 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №3 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000483 від 31.05.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою спеціальною освітою, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, непрацюючого -

встановив:

В провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження - слідчого СВ ВП №3 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , внесене до ЄРДР за № 0000483 від 31.05.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
В обґрунтування клопотання слідчий вказує на те, що в провадженні слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 ,перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000483 від 31.05.2022.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 30.05.2022 о 19:30 годині, маючи умисел на таємне викрадення металобрухту, прийшов на територію ПРАТ «Центральний гірничо збагачувальний комбінат» (далі за текстом ПРАТ «ЦГЗК»), що в Покровському районі м. Кривого Рогу.

Після чого, ОСОБА_5 , перебуваючи на території ПРАТ «ЦГЗК», що в Покровському районі м. Кривого Рогу, а саме на відвалі №2 Глеюватського кар`єру, реалізуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення металевих конструкцій та обернення їх на свою користь, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переконавшись у відсутності можливих свідків та очевидців, усвідомлюючи, що його дії носять таємний характер та за ним ніхто не спостерігає, з корисливого мотиву, шляхом пошкодження вхідних дверей екскаватору ЕШ-10/70 хоз.№5, використовуючи заздалегідь підготовлене невстановлене слідством знаряддя вчинення злочину, проник у машинне відділення зазначеного екскаватору.

Знаходячись у приміщенні машинного відділення екскаватору, ОСОБА_5 , використовуючи заздалегідь підготовлене невстановлене слідством знаряддя вчинення злочину, демонтував належне ПРАТ «ЦГЗК», майно, а саме: електродвигун АІР80А4-У2 в кількості 1 шт., вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1332 від 13.06.2022, складає 1160,00 гривень, електродвигун SА80МВИУ3 в кількості 1 шт., вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1332 від 13.06.2022, складає 1300,00 гривень, електрощітки ЭГ-14 25х32х40 у кількості 46 шт., вартість яких, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1332 від 13.06.2022, складає 1732,82 гривень, лом кабельної продукції, дроти (лом міді) загальною вагою 35,4 кг., вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №1332 від 13.06.2022, складає 7139,12 гривень, після чого намагався викрасти з приміщення машинного відділення екскаватору, що розташований на території підприємства, проте, не зміг виконати всі дії, які вважав необхідними для реалізації свого злочинного наміру, спрямованого на таємне викрадення чужого майна та у повній мірі не довів свій злочинний намір до кінця щодо розпорядження викраденим майном, з причин, що не залежних від його волі, оскільки був зупинений та викритий працівниками охорони ТОВ «Охоронний холдинг - Кривбас».

Своїми злочинними діями ОСОБА_5 намагався таємно викрасти майно, належне ПРАТ «ЦГЗК», загальна вартість якого становить 11331,94 гривень, чим міг спричинити матеріального збитку на вказану вище суму, проте не довів свій злочинний намір до кінця з причин, що не залежали від його волі.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, посилаючись на ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_5 проти клопотання прокурора не заперечував.
Захисник ОСОБА_4 підтримав думку підзахисного.
Дослідивши матеріали клопотання та вислухавши думку учасників справи, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Слідчий суддя вбачає наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виходячи з наступного.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій через тяжкість покарання

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за який може бути призначене покарання у виді позбавлення волі до 8 років.

Поряд з цим, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі на стільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Оцінюючи можливість впливу на свідків та потерпілого, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не в праві обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). Допит потерпілого також проводиться в судовому засіданні під час судового розгляду справи.

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу на свідків та потерпілого з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

Слідчий суддя також вбачає ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виходячи з наступного.

ОСОБА_5 не працює, тобто не має постійного доходу, тому, з урахуванням даних про його особу, відсутності міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає наявним такий ризик.

Виходячи з наведеного вище, слідчий суддя вважає наявними ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить з наступного.

Прокурором у судовому засіданні не був доведений ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Прокурор не аргументувала, яким іншим чином обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню, тому суд не вбачає наявності такого ризику.
Приймаючи рішення про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання, за яким зареєстрований, з середньою спеціальною освітою, тому слідчий суддя вважає достатнім застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту із наданням підозрюваному можливості працювати.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 15 серпня 2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду за межі міста Кривий Ріг;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання або реєстрації;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді;

- не залишати приміщення квартири АДРЕСА_2 в період часу з 22:00 до 06:00 години.

Виконання ухвали покласти на Відділ поліції №3 ГУНП в Дніпропетровській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Криворізьку північну окружну прокуратуру Дніпропетровської області.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному та прокурору негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню, а оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено у приміщенні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 21 червня 2022 року о 08 годині 45 хвилин.

Суддя ОСОБА_1