20.06.2022
Справа № 331/1452/19
Провадження № 1-кп/331/79/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 червня 2022 року місто Запоріжжя

Жовтневий районний суд м.Запоріжжя в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участі прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Запоріжжі кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.1 КК України,

в с т а н о в и в:

У провадженні Жовтневого районного суду м.Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.1 КК України.

Захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про встановлення судом розумного строку для сторони обвинувачення щодо подання доказів стосовно ОСОБА_5 , оскільки за тривалий проміжок часу у судові засідання не з`являється свідок.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор проти клопотання заперечував.

Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, з 01.04.2019 року в провадженні суду знаходиться вищезазначене кримінальне провадження, під час судового розгляду в судових засіданнях було допитано лише двох свідків, судом вживались заходи щодо допиту свідка ОСОБА_6 як безпосередньо в приміщенні Жовтневого районного суду м.Запоріжжя, так і в режимі відео конференції, крім того обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження у розумінні положень про розумність строків.

Враховуючи положення ч.1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити строк для подачі до суду доказів у інкримінованих кримінальних правопорушеннях.

Для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010 р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п.1 ст.6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища (підозрюваного)», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому, ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983 р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005 р. у справі «Павлюлінець проти України»).

Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні суду знаходиться понад три роки, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, суд встановлює для державного обвинувачення строк подачі доказів до 21.07.2022 року.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 114, 372 КПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 - задовольнити.

Встановити строк для подачі до суду доказів стороною державного обвинувачення по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001 від 14.01.2019 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 у

вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.1 КК України до 21 липня 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1