Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2876/22
номер провадження 1-кп/695/430/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2022 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області 13.10.2022 із Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України.

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, ч. 3 ст. 35 КПК України вказаний обвинувальний акт 13.10.2022 передано для розгляду судді ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 17.10.2022 призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України на 13 год 00 хв 21.10.2022.

Ознайомившись з матеріалами кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України, суддя вважає за необхідне заявити самовідвід від розгляду вказаного кримінального провадження з огляду на таке.

Згідно з ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до п. 4 ч. 1ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з Висновком № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він повинен бути вільним від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії», тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

У чинному кримінально-процесуальному законі закріплено інститут відводу (самовідводу) судді, який, по суті, є єдиним способом вирішення конфлікту інтересів в їхній професійній діяльності, прямо передбаченим законом. При цьому, інститут відводу (самовідводу) є однією з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Відвід дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть, якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

Законним є склад суду, який сформований згідно з вимогами кримінального процесуального закону щодо кількості суддів, з додержанням процедури визначення судді (колегії суддів) для конкретного судового провадження, з урахуванням відповідності суддів їх статусу і спеціальним указівкам закону щодо якостей судді, а також за відсутності обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні чи порушують правила недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні й незмінності складу суду.

Вимоги КПК України щодо законності складу суду спрямовані на забезпечення права на справедливий суд, проголошеного в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. У практиці Європейського суду з прав людини недодержання вимог щодо складу суду визнається порушенням положень п. 1 ст. 6 Конвенції про необхідність розгляду справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом. Такі порушення, зокрема, констатовані в рішеннях «Лавенс проти Латвії» від 28 листопада 2002 року, «Пероте Пеллон проти Іспанії» від 25 липня 2002 року, «Моїсєєв проти Росії» від 9 жовтня 2008 року, тощо.

Згідно з обвинувальним актом № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України, солдат ОСОБА_6 обвинувачується у заподіянні 24.07.2022 тілесних ушкоджень начальнику старшому сержанту ОСОБА_4 , у зв`язку з виконанням ним обов`язків з військової служби.

Як зазначено в обвинувальному акті обставиною, яка обтяжує покарання ОСОБА_6 відповідно до ст. 67 КПК України є вчинення кримінального правопорушення в стані алкогольного сп`яніння.

Водночас, мною, як головуючим суддею Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області розглянуто справу № 695/1886/22 про притягнення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП за фактом виконання солдатом ОСОБА_6 близько 10 години 24.07.2022 на території розташування військової частини НОМЕР_1 обов`язків військової служби у стані алкогольного сп`яніння.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19.09.2022 у справі № 695/1886/22, ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Таким чином, на підставі викладеного вище, враховуючи, що обставини, встановлені при розгляді справи про адміністративне правопорушення, входять до формулювання обвинувачення, тому, зазначена обставина може викликати сумнів у неупередженому розгляді кримінального провадження.

Прокурор, потерпілий та обвинувачений у підготовчому судовому засіданні проти самовідводу судді не заперечували.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності («Фей проти Австрії»).

Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»). Європейський суд з прав людини зазначає у рішеннях «Делкурт проти Бельгії», «Пєрсак проти Бельгії» і «Де Куббер проти Бельгії», що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Враховуючи вищевикладене, практику Європейського суду з прав людини, положення пункту 1 ст. 6 Конвенції, ч. 1 ст. 21 КПК України, з метою забезпечення достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у безсторонності суду, вважаю за необхідне заявити про самовідвід від участі у кримінальному провадженні № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України (справа № 695/2876/22).

Керуючись ст.ст.2, 7, 9, 21, 35, 75-76,80-81, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Заявити самовідвід від участі у кримінальному провадженні № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України (справа № 695/2876/22).

Кримінальне провадження № 0000045 від 24.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України (справа № 695/2876/22) передати до канцелярії суду для виконання вимог ст. 35 КПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7 -Сташинська