Справа № 754/4058/22
У Х В А Л А
Іменем України

01 липня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

з участю прокурора - ОСОБА_3

з участю інспектора - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання засудженого ОСОБА_5 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання ,

ВСТАНОВИВ:
Вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 30.05.2018 року ОСОБА_5 було засуджено за ст.286ч.2 КК України на 4 роки позбавлення волі з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 3 роки. Вирок суду набрав чинності 25.10.2018 року ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду вирок Голосіївського районного суду м. Києва від 30.05.2018 року залишено без змін.

22 вересня 2020 року ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області невідбуту частину строку основного покарання ОСОБА_5 у виді 2 років 81 день позбавлення волі замінено на 2 роки виправних робіт по місцю роботи з відрахуванням 15% заробітку щомісячно у дохід держави.

Відповідно до листа начальника Деснянського РВ філії ДУ`Центр пробації» у м. Києві та Київській області, ОСОБА_5 перебуває на обліку у вищевказаній філії, і станом на 10.02.2022 року невідбута частина покарання у виді виправних робіт призначеного на підставі ухвали Кагарлицького районного суду Київської області становить 1 рік 3 місяці 19 днів.

ОСОБА_5 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із клопотанням про умовно-дострокове звільнення його від основного та додаткового покарання, оскільки він відбув більше половину строку призначеного судом покарання, та своєю сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення.

В суді ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Представник відділу пробації підтримав клопотання, просив його задовольнити, оскільки засуджений ОСОБА_5 відбуває покарання у виді виправних робіт та здійснюється відрахування коштів із заробітку в дохід держави.

Прокурор заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки матеріали, які надані суду не містять матеріалів, які свідчать про заохочення ОСОБА_5 під час відбування покарання у виді виправних робіт, також матеріали не містять об`єктивних доказів, що ОСОБА_5 сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення.

Дослідивши доводи клопотання, долучені до клопотання матеріали, матеріали особоих справ, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 81 КК України до осіб які відбувають покарання у вигляді виправних робіт може бути застосоване умовно-дострокове звільнення від покарання. Умовно дострокове звільнення від покарання може бути застосоване, якщо засуджений сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення. Умовно-дострокове звільнення від покарання може бути застосоване після фактичного відбуття засудженим не менше половини строку покарання, призначеного судом за злочин невеликої або середньої тяжкості, а також за необережний тяжкий злочин.

Так сумлінна поведінка означає зразкове дотримання вимог режиму, правил внутрішнього розпорядку; додержанні дисципліни; виконанні вказівок і розпоряджень адміністрації пенітенціарної установи; наявності заохочень і відсутності стягнень; участі у самодіяльних організаціях засуджених; товариському ставленні до інших засуджених.

Крім того, сумлінна поведінка передбачає не тільки наявність у засудженого заохочень, застосованих у порядку, визначеному законодавством, а і те, що він подає позитивний приклад для поведінки іншим.

Під сумлінним ставленням до праці слід розуміти добропорядне, відповідальне та чесне ставлення до покладених на особу трудових обов`язків; працьовитість, додержання правил трудового розпорядку, вимог трудового законодавства, правил охорони праці та техніки безпеки; бережливе використання певного обладнання, інструментів, матеріалів тощо.

При визначенні сумлінності в поведінці засудженого та його ставленні до праці мають значення не окремі вчинки, а стабільна, постійна лінія поведінки та спосіб життя засудженого.

Відомості про це повинні отримуватися з матеріалів, що характеризують поведінку засудженого, не лише за період, що безпосередньо передує поданню його до умовно-дострокового звільнення, а за весь час відбування ним покарання або, принаймні, за значний період цього терміну.

В суді встановлено, що покарання у виді виправних робіт, ОСОБА_5 , почав відбувати фактично з жовтня 2020 року, та відбував покарання у ОСОБА_6 », ПП`Нічний експрес», ТОВ`Корса».

Матеріали особових справ ОСОБА_5 по відбуванню основного та додаткового покарання, які були предметом дослідження у суді, містять лише по одній характеристиці з кожного підприємства, які є формально позитивними, які не є переконливими та достатніми підставами для його умовно-дострокового звільнення, зважаючи на обставини та характер вчиненого ним правопорушення, адже наслідком порушення засудженим Правил дорожнього руху України стало причиною загибелі людини.

Факт постійного перебування ОСОБА_5 на робочому місці та відрахування в дохід держави 15% заробітку, тобто встановлений факт відбування ОСОБА_5 покарання у виді виправним робіт, не є єдиною та безумовною підставою для звільнення останнього умовно-достроково від основного та додаткового покарання.

Таким чином, суд вважає, що умовно-дострокове звільнення від відбування основного та додаткового покарання у виді позбавлення права керування транспортними засобами в цьому випадку нівелює мету кримінального покарання, оскільки таке звільнення жодним чином не слугуватиме запобіганню вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженим, так і іншими особами, як це передбачено ч. 2 ст. 50 КК України.

За таких обставинах суд, суд прийшов до висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви, оскільки на цей час відсутні підстави для умовно-дострокового-звільнення засудженого від відбування основної та додаткової міри покарання.

На підставі викладеного, керуючись ст.81 КК України, 539 КПК України,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_5 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання відмовити.. Ухвала на протязі семи діб може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва.

Суддя :