Справа №760/6018/19 1-кп/760/576/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

перекладача ОСОБА_11

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві питання доцільності продовження тримання під вартою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України,

у кримінальному провадженні №0013724 від 03.12.2018, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0013724 від 03.12.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 01.02.2022 обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_8 було продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 01.04.2022 включно. Наявні альтернативні запобіжні заходи залишено без змін.

Термін тримання під вартою вищевказаних обвинувачених також було продовжено до 23.05.2022 року включно на підставі ч.6 ст.615 КПК України у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні та неможливості розгляду Солом`янським районним судом м. Києва питання про продовження строку тримання під вартою в установленому КПК України порядку.

Відповідно до абз.2 ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

У судовому засіданні прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 просила продовжити строк тримання під вартою, зазначивши, зокрема, що обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 вчинили тяжкі та особливо тяжкі злочини, ризики, передбачені ст.177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати, обвинувачені вину не визнають, є громадянами Туркменістану, на території України міцних соціальних зв`язків не мають.

Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , їх захисники ОСОБА_9 , ОСОБА_10 заперечували проти продовження строку тримання під вартою, зазначивши, зокрема, що вказані прокурором ризики є необґрунтованими, мають характер припущень, обвинувачені мають міцні соціальні зв`язки на території України, навчалися у м.Києві, мають тут родини, у зв`язку з чим просили застосувати до обвинувачених запобіжні заходи, не пов`язані із триманням під вартою, у вигляді домашнього арешту в нічний час доби або особисте зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинувачених, їх захисників, дослідивши обвинувальний акт, дійшов наступного висновку.

Як передбачено ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Суд враховує, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні тяжких і особливо тяжких злочинів, і в разі визнання їх винними ним може бути призначено покарання до дванадцяти років позбавлення волі, обвинувачені свою вину у вчиненому не визнають.

Судовий розгляд продовжується, будь-яких даних про суттєве зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, у тому числі, незаконно впливати на потерпілого у даному кримінальному провадженні, в судовому засіданні також не встановлено.

Зокрема, суду не надано жодних доказів того, що реальний ризик, передбачений ст.177 КПК України, та зазначений в ухвалах Солом`янського районного суду, якими обвинуваченим було продовжено запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою, а саме ризик переховуватися від суду, з часу минулого судового засідання фактично зменшився чи зник.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема, потрібно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, статки, зв`язки з державою, в якій його переслідували в межах закону, та його міжнародні контакти (зокрема, рішення в справі «В. проти Швейцарії», «Пунцельт проти Чехії»). У зв`язку з цим суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 є громадянами Туркменістану та мають міцні соціальні зв`язки саме на території цієї держави. В Україні обвинувачені не мають місця реєстрації, в матеріалах кримінального провадження відсутні відомості, які б свідчили, що обвинувачені до затримання мали постійне джерело доходу.

На думку суду, застосування до обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 запобіжних заходів у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, в даному випадку, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Згідно з положенням ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загально - суспільних прав та інтересів.

Враховуючи вищенаведене, судом не встановлено підстав для застосування щодо обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а також для задоволення відповідних клопотань як самих обвинувачених, так і їх захисників. Крім того, на переконання суду, незастосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може негативно вплинути на хід судового розгляду кримінального провадження, а тому вважає обґрунтованим продовжити тримання обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 під вартою, залишивши без змін наявні альтернативні запобіжні заходи у вигляді застави.

На підставі вищевикладеного та керуючись стст.176 -178, 183, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
Продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою до 15.07.2022 включно.

Продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_8 під вартою до 15.07.2022 включно.

Наявні альтернативні запобіжні заходи щодо обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 залишити без змін.

В задоволенні клопотань ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3