У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю:
секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
підозрюваного - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000426, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 серпня 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Ужгород Закарпатської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 23.06.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, погодженим прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також існують ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідка у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечили.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426 від 25.09.2022 року підтверджено, що слідчим відділенням відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України. З витягу встановлено, що 10.08.2022 за адресою АДРЕСА_2 , невідомі особи умисно, таємно, проникли до домогосподарства за вищевказаною адресою, в умовах воєнного стану, звідки викрали металеву хвіртку, металеву трубу, та дверні замки на суму, що встановлюється.
З повідомлення про підозру від 20.09.2022 року вбачається, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме в таємному викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану.
Сукупність фактичних даних, які містяться в матеріалах кримінального провадження, дають підстави вважати пред`явлену ОСОБА_4 підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні вже під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Згідно ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Злочин, який інкримінується ОСОБА_4 (ч. 4 ст. 185 КК України) є тяжким, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а отже підозра у вчиненні даного злочину може спонукати його до уникнення
відповідальності, в тому числі шляхом переховування від органу досудового розслідування, прокурора та суду, а відтак, враховуючи вагомість зібраних у процесі досудового розслідування доказів, слідчий суддя констатує, що слідчим доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Про необхідність врахування судами суворості покарання при оцінці переховування від суду чи скоєння іншого злочину свідчить і позиція Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 20.05.2010 р. у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці такого ризику.
Існує на даному етапі і ризик впливу на свідків та інших учасників кримінального провадження, оскільки перебування підозрюваного на волі, не виключає ймовірність того, що він не будучи обмежений у спілкуванні із свідками та іншими учасниками, яким відомі обставини вчинення злочину, у вчиненні якого останній підозрюється може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя врахував обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема те, що підозрюваний вважається таким, що не має судимість, розлучений, розмір завданої шкоди, інші обставини, та прийшов до висновку, що сторона обвинувачення довела, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.
Враховуючи встановлені у ході розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п. 1, 2, 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176, 178, 179, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 21 год. 00 хв. ночі до 07 год. 00 хв. ранку без дозволу слідчого, прокурора або суду на строк до двох місяців в межах строку досудового розслідування, а саме до 20 листопада 2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:
- прибувати за викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суду;
- утриматися від спілкування із потерпілою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідком ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , свідком ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;
- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Час та дата оголошення повної ухвали 16 год. 30 хв. 30 вересня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1