печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000043 від 16.07.2021, -

Учасники судового провадження:
особа, яка звернулась із клопотанням - ОСОБА_3
прокурор ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В :

14.06.2022 адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13.12.2021 у справі № 463/8156/21 в рамках кримінального провадження № 0000043 від 16.07.2021.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт із забороною відчуження та вчинення третіми особами дій щодо проведення поділу, перебудови, настання інших наслідків на житловий будинок загальною площею 476 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 (РНОНМ 060), власником якого є ОСОБА_4 .
Зазначає, що прокурором не обґрунтовано, а слідчим суддею при накладенні арешту не досліджено потребу в арешті майна будинку, зокрема його відповідність критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, оскільки він не є знаряддям кримінального правопорушення, не зберіг на собі сліди, не містить будь яких відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також він не є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій. Вказує на те, що відсутня обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна. Зважаючи на вказане, зазначає, що арешт на даний житловий будинок накладено необґрунтовано, а відтак вважає що накладений арешт підлягає скасуванню.

Особа, яка звернулась із клопотанням в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив скасувати арешт з наведених у ньому підстав.

Прокурор в судовому засіданні щодо вимог клопотання заперечував, надавши письмові заперечення, виходячи з яких просив відмовити у задоволенні клопотання так як підстави, які слугували для накладення арешту не відпали, арешт накладено обґрунтовано, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки наразі проводиться будівельно-технічна експертиза у даному кримінальному провадженні.

Вивчивши клопотання, вислухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000043 від 16.07.2021за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 366 КК України.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13.12.2021 у справі № 463/8156/21 накладено арешт із забороною відчуження та вчинення третіми особами дій щодо проведення поділу, перебудови, настання інших наслідків на житловий будинок загальною площею 476 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 (РНОНМ 060), власником якого є ОСОБА_4 .
На час постановлення ухвали слідчим суддею досудове розслідування здійснювалось СВ Львівського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що постановою СВ Львівського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08.12.2021 житловий будинок загальною площею 476 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 (РНОНМ 060), власником якого є ОСОБА_4 визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 13.12.2021 задовольняючи клопотання слідчого про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки належний ОСОБА_4 будинок відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених ч. 2 цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, оскільки сторона заявника при зверненні до суду не довела обставин, на які посилається у своєму клопотанні, адже долучені документи, які в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про скасування арешту та не спростовують мети його застосування.

Зокрема, доводи особи, яка звернулась із клопотання щодо того, що даний житловий будинок не відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, оскільки він не є знаряддям кримінального правопорушення, не зберіг на собі сліди, не містить будь яких відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також він не є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, безперечно заслуговують на увагу, проте є передчасними, з урахуванням обставин вчинення ймовірних кримінальних правопорушень, так як вони викладені у фабулі, під час досудового розслідування яких перевіряється факт складання, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів на забудову земельної ділянки на якій знаходиться будинок належний ОСОБА_4 , а також того, що постановою слідчого від 30.12.2021 призначено будівельно-технічну експертизу у даному кримінальному провадженні, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що арешт накладено обґрунтовано.

Зважаючи на викладене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000043 від 16.07.2021 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Світлана ГРЕЧАНА