Справа № 203/978/22
Провадження № 1-кп/0203/548/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі головуючої судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 000078 від 22.01.2022 року, обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000078 від 22.01.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Послався на те, що на теперішній час існують ризики, зазначені у п. п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, ОСОБА_5 , який не працює, не має міцних соціальних зв`язків, розуміючи міру покарання у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, перебуваючи на свободі, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду. Крім того, обвинувачений може вчинити спроби залякування, погроз та іншим чином може впливати як на потерпілого, так і на свідків, що може завдати шкоду кримінальному провадженню. Також, враховуючи те, що обвинувачений раніше притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, при цьому не має джерел доходів, є підстави вважати, що він може вчинити нове кримінальне правопорушення задля прибутку.

Обвинувачений, захисник в судовому засіданні просили змінити запобіжний захід на домашній арешт, зазначили, що обвинувачений має постійне місце проживання, освіту, бажає працевлаштуватись, не має наміру переховуватись від суду.
Вислухавши думку учасників провадження та ознайомившись із матеріалами кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч 1,2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
27 квітня 2022 року ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою на 60 днів, який спливає 25 червня 2022 року, при цьому судом встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Суд вважає, що на даний момент перелічені ризики продовжують існувати.
Ризик, передбачений п.1 ч.1ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватись від суду існує, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні корисливого злочину, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, тому у суду є достатні підстави вважати, що обвинувачений, враховуючи ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винуватим у інкримінованому злочині, може переховуватися від суду.
При вирішенні питання про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1ст.177КПК України враховано позицію Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», у якій зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшився та не перестав існувати, оскільки судовий розгляд тільки розпочато, свідків ще не допитано, тому, враховуючи стадію судового розгляду, серйозність пред`явленого обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, існує висока вірогідність, що перебуваючи на волі обвинувачений матиме змогу впливати на свідків шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає його доведеним, оскільки ОСОБА_5 неодноразово судимий, в тому числі за корисливі злочині, за які відбував покарання у виді позбавлення волі. Також судом враховано, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, він не працює, не одружений, осіб на утриманні немає, про що зазначено в обвинувальному акті. Зазначене дає підстави суду вважати, що перелічене свідчить про відсутність обставин, які б утримували його за місцем проживання та від вчинення нових кримінальних правопорушень задля прибутку.

Згідно з ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Доведені прокурором ризики є суттєвими, і які засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до обвинуваченого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою.
При цьому суд зауважує, що бажання обвинуваченого працевлаштуватись не є достатньою підставою для зміни запобіжного заходу на більш м`який. Крім цього, суд зазначає, що суду не надано будь-яких доказів можливості такого працевлаштування (гарантійний лист працевлаштування, наявність вакантних посад, які б відповідали його освіті, тощо).
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п.2 ч.5ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у відповідності до абз.4 ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» складає з 01 січня 2022 року від 49620 до 198480 гривень.
Суд вважає необхідним визначити мінімальний розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49620 гривень, що буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 199, 331, 369-372 КПК України, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 13 серпня 2022 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення обвинуваченим процесуальних обов`язків - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок № UA0017442, відкритий Територіальному управлінню Державної судової адміністрації в Дніпропетровськійобласті () в ДКСУ, м.Київ (МФО 820172), в разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти в зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Обвинувачений або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-не відлучатися із місця проживання, без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну місця проживання.

Застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави вважати з моменту його звільнення з-під варти.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом семи діб з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1