Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/720/18
Провадження №: 1-кп/332/5/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 серпня 2022 р.

Заводський районний суд м. Запоріжжя в складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі- ОСОБА_2

за участю прокурора- ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Заводського районного суду м. Запоріжжя кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 272 КК України..

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Заводського районного суду м. Запоріжжя перебувають матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 272 КК України..

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про накладення на експерта Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України ОСОБА_6 грошового стягнення, як на такого що зложиває своїми процесуальними правами, оскільки останній був обізнаний про дату та час судового засідання, але на звязок не виходить, хоча належним чином був повідомлений про місце та час судового засідання, поважних причин неявки суду не надав.

Обвинувачений та захисник просили вирішити заявлене прокурором клопотання на розсуд суду.

Суд заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 139 КПК Ураїни визначено вичерпний перелік осіб до яких можливо накласти грошове стягнення і в цьому переліку особа експерта на яку можна накласти грошове стягнення відсутня, отже заявлене прокурором клопотання не підлягає задоволенню.

З 20.03.2018 року у Заводському районному суді м. Запоріжжя перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Стороною обвинувачення було ініційовано питання про виклик експертів для їх допиту в судовому засіданні, для роз`яснення висновків, наявних в матеріалах справи.

Частиною 1 ст. 356 КПК України передбачено, що за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою, суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

За змістом ч. 3 ст. 356 КПК України експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.

Суд враховуючи територіальну віддаленість Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, де працюють експерти ОСОБА_7 та ОСОБА_6 від місця проведення судового засідання , з метою забезпечення оперативності судового провадження постановлював ухвали про проведення судових засідань дистанційно в режимі відеоконференції в порядку ст. 336 КПК України з метою допиту експертів для роз`яснення висновків, проте, допит експерта Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України ОСОБА_6 досі не проведено, хоча експерт належним чином був повідомлений про місце та час судового засідання, поважних причин неявки суду не надав.

За приписами статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого,повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із статтею 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Разом з тим, враховуючи положення ч.1 ст.114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку розгляду кримінального провадження, встановити стороні обвинувачення строк для подання до суду доказів у зазначеному кримінальному провадженні, а саме забезпечення допиту експерта.

Відповідно до ст.28 КПК України, кожна процесуальна дія або рішення повинні бути виконані або прийняті у розумні строки.

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п.116 рішення ЄСПЛ від 12 березня 2009 року у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13 липня 1983 року у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06 вересня 2005 року у справі «Павлюлінець проти України»).

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК України та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ ґрунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Відповідно доч.2 ст.327 КПК України прибуття в суд експерта забезпечується стороною кримінального провадження, яка заявила клопотання про його виклик. Суд сприяє сторонам кримінального провадження у забезпеченні явки зазначених осіб шляхом здійснення судового виклику.

В постанові ВС/ККС у справі №288/113/15-к від 11 серпня 2020 року, зазначено, що положеннями ч.1ст.92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, на потерпілого.

Крім того обов`язок доказування обставин, передбаченихст.91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора. Проте прокурором не вжито достатніх заходів для забезпечення явки обвинувачення протягом тривалого часу.

Суд звертає увагу, що по вказаному кримінальному провадженню не допитано експерта, хоча суд, за період з вересня 2021 року по липень 2022 року постановив 12 (дванадцять) ухвал про проведення судових засідань дистанційно в режимі відеоконференції в порядку ст. 336 КПК України з метою допиту експерта, який повідомлявчя про місце та час судового засідання вчасно та належним чином, поважності причин неявки суду не ненадавав.Постійна неявка експерта сторони обвинувачення у судові засідання є неприпустимим в розумінніст.28 КПК України.

З огляду на вищевикладене, суд в порядку ст. 327 КПК України приймає рішення про відкладення судового розгляду і вважає за доцільне для забезпечення виконання стороною кримінального провадження вимог розумного строку розгляду кримінального провадження, встановити стороні обвинувачення строк для подання до суду доказів, а саме до 09-00 години 12.09.2022 року.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 23, 28, 114, 327 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
Встановити для надання до суду доказів стороні обвинувачення прокурору Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_3 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 272 КК України строк до 09-00 години 12.09.2022 року.

Зобов`язати сторону обвинувачення забезпечити явку до суду експерта Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України ОСОБА_6 для допиту .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1