Справа № 456/2305/22
Провадження № 1-кс/456/836/2022
УХВАЛА

Іменем України

"08" вересня 2022 р. місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Стрийського РУП ГУП у Львівській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстраційним №0000445 від 20.07.2022 року, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Пукеничі Стрийського району Львівської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, не одруженої, із середньою освітою, тимчасово не працюючої, раніше судимої вироком Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 15.04.2022 за ч. 1 ст.185 КК України до покарання у вигляді 120 годин громадських робіт,

встановив:

Слідчим відділенням Стрийського РУП ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000445 від 20.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Із матеріалів досудового розслідування встановлено, що 19 липня 2022 року близько 23 години ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись за місцем свого проживання в квартирі АДРЕСА_2 , в приміщенні спальної кімнати під час раптово виниклого словесного конфлікту з матір`ю ОСОБА_7 , маючи умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно- небезпечний характер своїх дій та їх наслідків, бажаючи їх настання, взяла кухонний ніж, яким нанесла потерпілій ОСОБА_7 один удар в ділянку грудної клітки справа. В результаті неправомірних дій ОСОБА_6 спричинила потерпілій ОСОБА_7 тілесні ушкодження у виді проникаючого поранення з пошкодженням плевральної порожнини справа на рівні десятого-одинадцятого міжребірря паравертибрального, гемоплавматорекс справа, що відноситься до тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

Таким чином, в діях ОСОБА_6 , наявні всі підстави для обґрунтованої підозри в умисному заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

20.07.2020 об 10 год. 30 хв. ОСОБА_6 , затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

20.07.2020 ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

22.07.2022 відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та поміщений у Львівську установу виконання покарань управління державної пенітенціарної служби України у Львівській області (СІЗО №19).

Двохмісячний строк слідства закінчується 20 вересня 2022 року. Однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки необхідно отримати висновки призначених експертиз, дослідити та перевірити всі доводи свідків допитаних у кримінальному провадженні, а також усунути наявні протиріччя для остаточного та беззаперечного доведення вини ОСОБА_6 та у зв`язку з отриманими додатковими експертизами повідомити ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозру у інкримінованому їй кримінальному правопорушенні.

У зв`язку із чим 07.09.2022 року Керівником Стрийської окружної прокуратури продовжено строк досудового розслідування до одного місяця, тобто до 20 жовтня 2022 року (винесена постанова).

В ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти життя особи, за яке передбачене максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк до 8років, усвідомлює про неминучість покарання за вчинення кримінального правопорушення, тому може виїхати за межі Львівської області з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене діяння, що свідчить про неможливість запобігання цьому ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як на даний час вживаються заходи щодо виявлення та вилучення інших речей, що мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні; незаконно впивати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки про них її відомо; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема не з`являтися на виклики, посилаючись на ніби-то форс мажорні чи поважні обставини; вчинити інше кримінальне правопорушення. Враховуючи вищенаведені ризики, обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не являється за можливе. Застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки не може запобігти зазначеним ризикам, оскільки до органів досудового розслідування не надходили заяви від жодних осіб про те, що вони поручаються за виконання підозрюваного, покладених на неї обов`язків відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язується, за необхідності, доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є недоцільним, оскільки остання вчинила злочин, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, а тому, як тільки ОСОБА_6 , буде звільнено з під-варти, остання одразу ж вчинить спробу втечі.

Окрім цього, в ОСОБА_6 , відсутнє постійне місце проживання, де в останньої були б наявні тісні соціальні зв`язки та де можна було б забезпечити виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обставин, які є перешкодою для застосування до підозрюваної ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, не встановлено. Матеріалами кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, реалізація якого супроводжувалась насильницькими діями в стані алкогольного сп`яніння по відношенню до своєї мами, що призводить до дестабілізації суспільно-політичної ситуації у державі в умовах воєнного стану, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від органів слідства та суду, впливати на свідків, чинити перешкоди слідству шляхом спілкування з іншими особами, вчиняти дії для знищення речей та документів, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування до ОСОБА_6 , більш м`якого запобіжного заходу, а також враховуючи той факт, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є неможливим через суспільну небезпечність особи ОСОБА_6 . Таким чином, до підозрюваної ОСОБА_6 , доцільно застосувати запобіжний захід у вигляді триманя під вартою, оскільки жоден інший запобіжний захід не може забезпечити вирішення завдань кримінального процесу. Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини, у вчиненні якого й обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 . Окрім цього, слід врахувати характер тілесних ушкоджень, які ОСОБА_6 , наносила своїй мамі - удари ножем в область грудної клітини. А тому, враховуючи обставини кримінального провадження, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, наявність всіх ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та обставин, передбачених ст. 178 КПК України, вважається за доцільне не визначати розмір застави.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав вважає що, вина ОСОБА_6 , доводиться матеріалами справи обґрунтовано, є всі необхідні підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки остання вчинила кримінальне правопорушення за які передбачено покарання у виді позбавлення волі, ніде не працює, немає постійного джерела доходів, може ухилятись від органу досудового розслідування та суду, а тому просить клопотання задоволити.

Підозрювана ОСОБА_6 , в судовому засіданні в задоволенні клопотання заперечила та просить змінити ій запобіжний захід на домашній арешт оскільки, примирилася з мамою і мамі потрібна підтримка.

Захисник ОСОБА_4 , в судовому засіданні просила застосувати до підозрюваної запобіжний захід не пов?язаний із триманням під вартою, а саме змінити запобіжний захід на домашній арешт оскільки, жоден з ризиків наведених слідчим у клопотанні не доведений і впливати на свідків чи експертів, яких підзахисна навіть не знає наміру не має. Потерпіла не має до підозрюваної жодних претензій, підозрювана визнала свою вину у вчиненні злочину, потерпіла і підозрювана є родичами, живуть разом, мають місце реєстрації тому, домашній арешт забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

У судовому засіданні встановлено, що 22 липня 2022 року слідчим суддею Стрийського міськрайонного суду підозрюваній ОСОБА_6 , обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 17 вересня 2022 року, включно.

Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зі змісту ст. 197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

При вирішенні клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177,178,183 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , зазначеного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими до клопотання та дослідженими в судовому засіданні.

При вирішенні питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя враховує докази, що свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 , кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, не надає можливості ухилення підозрюваної від досудового розслідування. Окрім цього, докази отримані під час досудового розслідування щодо особи підозрюваної ОСОБА_6 , можуть вказувати на ухилення від досудового розслідування, з урахуванням даних про елементи її антисоціальної поведінки.

Крім того, що ризики, передбачені ст. 177 КПК є реальними та триваючими, вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо підозрюваної на більш м`який, так як альтернативні запобіжні заходи на даний час не забезпечать належний рівень процесуальної поведінки підозрюваного.

Обставини, зазначені у клопотанні, виправдовують подальше тримання підозрюваної під вартою. Відсутні передумови для застосування підозрюваній менш суворого виду запобіжного заходу.

Виключно через необхідність проведення обов`язкових слідчих дій та прийняття процесуальних рішень, отримання висновків призначених спеціальних досліджень, а також забезпечення сторін кримінального провадження в ознайомленні з наявними матеріалами, слідчий обґрунтовано ініціював розгляд поданого ним клопотання про доцільність продовження тримання підозрюваного під вартою по зазначеному кримінальному провадженню.

Тобто, існують законні підстави та виправдані потреби для задоволення поданого слідчим клопотання, про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, для забезпечення досягнення завдань в цьому кримінальному провадженні.

На думку слідчого судді, у відповідності до ст. 199 КПК України, слідчим, прокурором у судовому засіданні при розгляді даного клопотання були доведені обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився та викладені обставини, які дійсно перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення та покарання, що загрожує підозрюваній ОСОБА_6 , у разі визнання її винної у вчиненні кримінального правопорушення, дані про її особу, зважаючи на необхідність виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, запобігання можливості незаконно впливати свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, вважаю за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави враховуючи норми ч.4 ст.183 КПК України, так як злочин вчинений із застосуванням насильства.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 177, 183, 197, 199, 309, 369-372 КПК України слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання задоволити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Пукеничі Стрийського району Львівської області, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , українці, громадянці України, не одруженій, із середньою освітою, тимчасово не працюючій, раніше судимій вироком Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 15.04.2022 за ч. 1 ст.185 КК України до покарання у вигляді 120 годин громадських робіт - до 20.10.2022р., в межах продовженого строку досудового розслідування.
Визначити термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)» до 20 жовтня 2022 року, включно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1