Справа № 177/321/22
Провадження № 1-і/177/3/22
У Х В А Л А
Іменем України
28.03.2022 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі в дистанційному режимі відео конференції поза межами приміщення суду клопотання начальника Нижньосірогозького відділу Генічеської окружної прокуратури ОСОБА_2 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000144, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.09.2021 за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 115 КК України щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого,

адвоката ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:
Нижньосірогоським районним судом Херсонської області здійснювався розгляд указаного кримінального провадження щодо ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.03.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, строком на 30 діб, який продовжено згідно з Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022.

Як слідує з ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіальне наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження, воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі всіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Розпорядженням Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» від 06.03.2022 № 1/0/9-22, відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ. Зокрема, підсудність судових справ Нижньосірогозького районного суду Херсонської області визначено за Криворізьким районним судом Дніпропетровської області.

На електронну адресу Криворізького районного суду Дніпропетровської області 10.03.2022 від начальника Нижньосірогозького відділу Генічеської окружної прокуратури ОСОБА_2 надійшло клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , строком на 60 днів. Указане клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки, законне стабільне джерело доходів. Строк тримання обвинуваченого під вартою спливає, у той же час, з об`єктивних причин, розгляд справи триває та не буде завершено до його спливу, свідки у кримінальному провадженні не допитані. Вищевказані обставини у своїй сукупності свідчить про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 . На даний час указані ризики не зменшилися та продовжують існувати, тому підстави для скасування або зміни застосованого запобіжного заходу на більш м`який, відсутні.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав наведених у ньому.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово. Вказував, що має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , сім`ю та офіційне місце роботи. Прагне у ці скрутні часи перебувати з родиною, підтримувати та забезпечувати сім`ю. Наміру впливати на потерпілу, свідків, переховуватися від суди чи вчиняти інші кримінальні правопорушення у нього немає, вважає ці ризи надуманими та необґрунтованими.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 правом на участь у судовому засіданні не скористався, причини неявки, зокрема про неможливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, не повідомив, на зв`язок не виходить. Зазначений ним номер телефону недоступний.

Враховуючи невідкладність вирішення клопотання щодо запобіжного заходу, судом надано доручення про залучення захисника на окрему процесуальну дію.

Захисник ОСОБА_6 , який здійснював захист ОСОБА_3 за дорученням Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Дніпропетровській області, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, указуючи на необґрунтованість ризиків.

Прокурор заперечував щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який та наполягав на продовженні строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Заслухавши учасників судового провадження, розглянувши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що під час досудового розслідування в указаному кримінальному провадженні згідно з ухвалою слідчого судді Іванівського районного суду Херсонської області від 24.09.2021 до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувальний акт щодо ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 115 КК України 26.11.2021 скеровано до Нижньосірогозького районного суду Херсонської області, де, відповідно до ухвали цього ж суду від 30.11.2021, призначено підготовче судове засідання з розгляду вказаного обвинувального акта.

За результатами проведення підготовчого судового засідання, згідно з ухвалою Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 13.12.2021, призначено судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 115 КК України та продовжено обвинуваченому строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Також, під час судового провадження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжувався згідно з ухвалою суду від 31.01.2022 до 31.03.2022 включно.

При застосуванні та подальшому продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 , суд виходив з доведеності наявності ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків, легального джерела доходів, суворості призначення покарання у разі доведення вини; впливу на свідків та потерпілого; можливого вчинення іншого кримінального правопорушення.

Водночас, суд враховує, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 спливає 31.03.2022, однак станом на 28.03.2022 завершити розгляд справи з об`єктивних причин неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Як передбачено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п.1-5 ч.1 цієї статті.

При вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд своїм рішенням має забезпечити не лише їх права, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

За змістом ст. 199 КПК України, підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Вирішуючи клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 та можливості зміни такого запобіжного заходу на більш м`який, суд враховує, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя особи, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років.

Як слідує з вище вказаних ухвал про застосування та продовження строку тримання під вартою, судом встановлювалося, що обвинувачений міцних соціальних зв`язків не має, не працевлаштований та не має джерела доходів, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних тяжких корисливих злочинів.

Суд зауважує, що матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_3 станом на дату розгляду вказаного клопотання на адресу Криворізького районного суду Дніпропетровської області не надійшли. Водночас, як слідує з долучених до клопотання копій судових рішень, указані обставини (ризики) вже були предметом дослідження як Іванівським районним судом Херсонської області, так і Нижньосірогозьким районним судом Херсонської області та Херсонським апеляційним судом, які встановлювали факт продовження існування та не зменшення ризиків, що стали підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою.

Отже, вирішуючи вищевказане клопотання прокурора, суд, виходячи зі змісту ст. 199 КПК України, встановлює чи раніше заявлені ризики не зменшилися, чи не з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Зважаючи на доводи сторін кримінального провадження, суд, з урахуванням тяжкості інкримінованого ОСОБА_3 злочину, його особи, вважає, що ризик переховування від суду з метою уникнення відповідальності, у разі доведення його винуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення не зменшився та продовжує існувати. Окрім того, розгляд кримінального провадження триває, з урахуванням відкриття матеріалів стороні захисту, проживання обвинуваченого в одному населеному пункті з потерпілою та свідками, те, що останні не в повному обсязі допитані під час судового провадження, суд приходить до висновку про продовження існування та не зменшення ризиків можливого впливу на свідків, потерпілу та можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.

Водночас, суд звертає увагу на існуючу обстановку в Україні, зокрема, що 24.02.2022 відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб, який продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022.

У ряді регіонів України тривають бойові дії, на день розгляду вказаного клопотання ситуація в Україні є напруженою, військова агресія проти України суттєво обмежує можливість виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях (у тому числі в Херсонській області), зокрема контролю за дотриманням умов домашнього арешту, та погіршує криміногенну обстановку.

Вказане підвищує як ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, такі і ризик можливого ухилення від явки до суду обвинуваченого у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, що перешкоджатиме розгляду справи в розумний строк та виконання завдань, визначених ст. 2 КПК України.

З урахуванням викладеного, зважаючи на те, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати, а в певній мірі, враховуючи існуючу ситуацію в країні, зумовлену воєнним станом, навіть збільшилися, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, суд дійшов висновку, що застосований до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого йому злочину, а також його особі, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу, тому вважає виправданою необхідність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою ще на 60 днів, оскільки, на переконання суду, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, не зможе в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження.

З вищевказаних підстав, не підлягає задоволенню клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на більш м`який.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 199, 331, 392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання начальника Нижньосірогозького відділу Генічеської окружної прокуратури ОСОБА_2 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000144, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.09.2021 за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 115 КК України щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, - відмовити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000144 на 60 (шістдесят) днів, тобто до 26.05.2022, включно.
Копію ухвали направити прокурору, захиснику, потерпілій, ДУ «Північна виправна колонія № 90» для виконання та вручення обвинуваченому.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1