Справа № 386/1007/22
Провадження № 1-кс/386/334/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

14 вересня 2022 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя

Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за №0000478 від 09.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України

Клопотання надійшло до суду поштою «13» вересня 2022 року о 13 год. 51 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000478 від 09.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання вказав, що у провадженні слідчого відділення Голованівського районного відділу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000478 від 09.09.2022 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 08.09.2022р. біля 18:55 години на автодорозі Т1208 Пушково-Добровеличківка біля с. Йосипівка Вільшанської ТГ Голованівського району, відбулось лобове зіткнення транспортних засобів ВАЗ21093 д.н.з НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 та ВАЗ 21070 д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_6 . В результаті ДТП водій автомобіля ВАЗ21093 д.н.з НОМЕР_1 ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому ребер, і тазобедреного суглобу, та госпіталізований до хірургічного відділення КНП «Вільшанська лікарня». 08.09.2022 року під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди встановлено, що легковий автомобіль марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легковий автомобіль марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , мають механічні пошкодження, які виникли в результаті дорожньо-транспортної пригоди та мають значення для кримінального провадження. 08.09.2022 року легковий автомобіль марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легковий автомобіль марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , з місця пригоди вилучені та поміщені на зберігання на територію СПД № 1 (смт. Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, за адресою: Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Вільшанка, вул. Миру, 38.

09.09.2022 року легковий автомобіль марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легковий автомобіль марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , визнано як речові докази, а їх зберігання в СПД №1 (смт. Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області: Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Вільшанка, вул. Миру, 38, необхідне з метою забезпечення належного збереження слідів вчиненого кримінального правопорушення, проведення слідчих дій в рамках досудового розслідування вказаного кримінального провадження, проведення судових інженерно-транспортних (автотехнічної та транспортно-трасологічної) експертиз, а також у майбутньому забезпечення виконання рішення суду, виникла необхідність накладення на вищевказані автомобілі, арешту до прийняття рішення по кримінальному провадженню. Власником легкового автомобіля марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , є ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Власником легкового автомобіля марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Слід зазначити, що збереження можливості користування та розпорядження легковим автомобілем марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легковим автомобілем марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , позбавить сенсу застосування арешту майна, а тому вважаємо за необхідне заборонити здійснення таких повноважень відносно вказаного вище транспортних засобів. Просить, накласти арешт на речовий доказ легковий автомобіль марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 житель АДРЕСА_1 , (моб.тел. НОМЕР_5 ). Накласти арешт на речовий доказ легковий автомобіль марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 житель АДРЕСА_2 , (моб.тел. НОМЕР_6 ).

Заборонити будь-які фізичній чи юридичній особі відчужувати розпоряджатися та користуватися легковим автомобілем марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легковим автомобілем марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 .

Визначити місце зберігання легкового автомобіля марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легкового автомобіля марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , територію СПД № 1 (смт. Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, розташованого за адресою смт. Вільшанка Голованівський район Кіровоградська область, вул. Миру, 38.

В судове засідання слідчий не зявився надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

В судове засідання прокурор не зявилась надала суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Власники майна ОСОБА_7 , ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились подали письмові заяви, про розгляд клопотання без їх участі, не заперечують щодо накладення арешту на автомобілі.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учасників кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи та матеріали, приходжу до наступних висновків.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучені транспортні засоби мають суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

Враховуючи вищезазначені положення КПК України, строки подання клопотання про арешт вилученого майна в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 08.09.2022 року, слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно, яке було вилучене 08.09.2022 року під час проведення огляду місця події транспортний засіб автомобіль ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 власником якого є ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та автомобіль ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 власником якого є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 за допомогою яких було вчинено кримінальне правопорушення, збереження можливості користування та розпорядження зазначеними автомобілями, позбавить сенсу застосування арешту майна, а тому існує необхідність заборонити здійснення таких повноважень відносно вказаних вище транспортних засобів.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за №0000478 від 09.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ легковий автомобіль марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 житель АДРЕСА_1 , (моб.тел. НОМЕР_5 ) - шляхом заборони будь кому права на їх відчуження, розпорядження та користування до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Накласти арешт на автомобіль марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 житель АДРЕСА_2 , (моб.тел. НОМЕР_6 ) - шляхом заборони будь кому права на їх відчуження, розпорядження та користування до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Визначити місце зберігання легкового автомобіля марки ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_2 , та легкового автомобіля марки ВАЗ 21070 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , територію СПД № 1 (смт. Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, розташованого за адресою смт. Вільшанка Голованівський район Кіровоградська область, вул. Миру, 38.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно. Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1