Справа № 953/3174/22
н/п 1-кс/953/1918/22
"18" травня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
В ході досудового розслідування встановлено, що 22.02.2022 Президент Російської Федерації, реалізуючи злочинний план, направив до Ради Федерації звернення про використання Збройних Сил РФ за межами РФ, яке було задоволено.
24.02.2022 о 05 годині Президент Російської Федерації оголосив про рішення розпочати військову операцію в Україні.
У подальшому, Збройними Силами РФ, які діяли за наказом керівництва РФ і ЗС РФ, виконано пуск крилатих та балістичних ракет по аеродромам, військовим штабам і складам ЗС України, а також підрозділами ЗС та інших військових формувань РФ здійснено вторгнення на територію суверенної держави Україна.
Цього ж дня, 24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України.
Разом з цим, в ході досудового розслідування встановлено громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на особистій сторінці в соціальній мережі «Однокласники» (зазначеній як « ОСОБА_5 » - ІНФОРМАЦІЯ_2 поширював інформацію щодо підтримки діяльності збройних сил РФ, зокрема, збройної агресії РФ проти України, глорифікації збройних сил країни агресора, а також заперечення збройної агресії РФ проти України, розпочатої у 2014 р., в т.ч. розміщував пропагандистські ролики «проросійської направленості», в яких вихваляються збройні сили РФ, тобто здійснюється глорифікація збройних сил РФ.
З огляду на викладене, у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що у вказаних мобільних телефонах та системному блоці наявні відомості, які можуть бути використані як доказ вини або невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.
16.05.2022 вказані мобільні телефони визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.
Вказані предмети, що були добровільно видані ОСОБА_4 відповідають критеріям ст. 98 КПК України, та можуть свідчити про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення.
Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.
Прокурор ОСОБА_3 до судового засідання не з`явився,повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просить розглядати клопотання про арешт майна без його участі, подане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином та своєчасно, до матеріалів клопотання долучено заяву про розгляд клопотання за його відсутності, та рішення просив прийняти на розсуд суду.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, з урахуванням положень ст. 116 КПК України, 17.05.2022 на електронну адресу суду спрямовано клопотання про арешт майна, однак у зв`язку із закінченням робочого часу його було зареєстровано канцелярією суду 18.05.2022.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є доказом злочину.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме було знаряддям злочину та зберегло на собі його сліди.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказане майно є речовими доказами та зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що не позбавляє в подальшому власника майна звернутись у порядку встановленому КПК України з клопотанням про скасування арешту на майно.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Місцем зберігання арештованого майна визначити слідчий відділ УСБУ в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_6