Справа № 461/2835/22
Провадження № 1-кс/461/2208/22
16.06.2022 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого в ОВС ВРЗСТ ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста м. Львів, громадянина України, українця, раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , студента 4-го курсу факультету дорожніх автомобілів ЛАДК НУ « ЛП» ,-
Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, 10.04.2022, приблизно о 22 годин 30 хвилин, водій ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння (0,48% проміле) та керуючи автомобілем марки «Opel Vectra», номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись ним автодорогою по вулиці Центральній, поблизу господарства № 157, що в с. Арламівська Воля Яворівського району Львівської області та перевозячи ОСОБА_8 , порушив вимоги чинних Розділів ПДР, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, а саме: п.п. 1.2, 1.5, 2.3 «б», «д», 2.9 (а), 12.1, які виразилися в тому, що він, керуючи технічно справним транспортним засобом, проявив неуважність, під час вибору безпечної швидкості руху не врахував дорожньої обстановки, стан дорожнього покриття, відповідно не відреагував на їх зміну, чим позбавив себе змоги постійно контролювати рух керованого ним автомобіля, без причин технічного характеру, не справився з керуванням транспортного засобу, виїхав на праве по ходу його руху узбіччя, де керований ним автомобіль здійснив наїзд на бетонний місток, внаслідок чого перекинувся. Внаслідок вказаної пригоди ОСОБА_9 отримав закриту черепно-мозкову травму у вигляді епідуральної та субдуральної гематом зліва, субарахноїдального крововиливу, що призвело до набряку-набухання головного мозку, від чого помер в лікувальному закладі.
Прокурор та слідчий в судовому засідання клопотання підтримали, просили суд задовільнити його в повному обсязі.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Зазначили, що у підозрюваного є міцні соціальні зв`язки, а ризики, зазначені в клопотанні є необґрунтованими та нічим не підтвердженими. Просили суд застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
За таких обставин, слідчий суддя вважає надмірним засобом забезпечення кримінального провадження запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого (ст. 178 КПК України).
Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні дані, які містяться в:
-висновку експерта від 23 травня 2022 року, №КСЕ-19/114-22/6468;
-протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_6 . від 31 травня 2022 року;
-протоколі допиту потерпілої ОСОБА_10 від 04 травня 2022 року.
Слідчий суддя на даному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
На підтвердження наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, слід зазначити що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 5 до 10 років, без можливості застосування вимог ст. 75 КК України, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі.;
На підтвердження наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на учасників кримінального провадження, слід зазначити, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.
Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
При цьому, слідчий суддя беручи до уваги наявність міцних соціальних зв`язків, враховуючи молодий вік підозрюваного, те, що підозрюваний є студентом 4-ого курсу денної форми навчання в Національному університеті «Львівська політехніка», приходить до переконання про можливість надати йому правомірною поведінкою в побуті довести бажання стати на шлях виправлення. З урахуванням обґрунтованості підозри, існування передбачених процесуальним законом ризиків та суспільної небезпеки вчиненого, слідчий суддя приходить до висновку про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Керуючись ст. ст. 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого,- задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілобового домашнього арешту терміном на 60 діб, тобто до 14 серпня 2022 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;
- не залишати місце свого постійного проживання за адресою АДРЕСА_1
- не відлучатися за межі м. Львова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
Попередити підозрюваного, що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього зобов`язань.
Ухвалу про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_6 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1