Номер провадження: 1-кс/484/185/22
Номер справи:484/1592/22
Ухвала

про застосування запобіжного заходу

07.06.2022 року м. Первомайськ

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: слідчого СВ Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області Петра Паладія, прокурора Первомайської окружної прокуратури Анастасії Параконної, підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Первомайську клопотання слідчого СВ Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 , погоджене прокурорам Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000350 від 05.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця с. Новолутківка Добровеличківського району Кіровоградської області, громадянина України, маючого н/середню освіту, не працюючого, зареєстрованогоза адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз 19.02.2022 року за ч.2 ст.185 КК України Первомайським міськрайонним судом Миколаївської області на 3 роки позбавлення волі
встановив

07.06.2022 року слідчий СВ Первомайського РВ ГУНП в Миколаївській області звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням, яке погоджено прокурором, що здійснює процесуальне керівництво, в якому просив застосувати щодо ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В клопотанні зазначено, що 05.06.2022 близько 14.00год. ОСОБА_3 за попередньою змовою з ОСОБА_7 з метою викрадення чужого майна прийшли до ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно та повторно, за попередньою змовою переслідуючи корисливий мотив з метою викрадення чужого майна та обернення його на свою користь,ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , по черзі відволікаючи увагу потерпілого, викотили велосипед марки «Azimut 26 Enduro» до коридору під`їзду.

Таким чином, ОСОБА_3 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , будучи впевненими, що за їх діями ніхто не спостерігає, у період воєнного стану в України, шляхом вільного доступу таємно викрали велосипед ОСОБА_8 марки «Azimut 26 Enduro» вартістю 5138 грн., спричинивши тим самим матеріальний збиток на вказану суму.

Після чого з місця події зникли, маючи змогу розпорядитися викраденим на власний розсуд.

На підставі вище наведеного ОСОБА_3 органом досудового розслідування підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування іншого, менш суворого запобіжного заходу, органом досудового розслідування обґрунтовується тим, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування та під час судового розгляду в кримінальному провадженні. Більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти настанню ризиків, які передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інші кримінальні правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Тому вважає, що стосовно підозрюваного ОСОБА_3 є доцільним обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставинами, що підтверджують наявність вищевказаних ризиків: слідчий та прокурор зазначають те, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років; ОСОБА_3 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як перебуваючи на волі, розуміє скоєне кримінальне правопорушення та відповідальність передбачену вказаним правопорушенням, з метою уникнення відповідальності. Крім того ОСОБА_3 раніше переховувався від суду.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання і просили його задовольнити з огляду на наявність зазначених в клопотанні ризиків і неможливості застосування іншого менш суворого запобіжного заходу.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні зазначили, що дійсно підозрюваний вчинив злочин в якому йому пред`явлено підозру, однак просять не застосовувати до нього такий суворий запобіжний захід як тримання під вартою.,а обрати йому домашній арешт.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши письмові докази, слідчий суддя встановив наступне.

Відомості про кримінальні правопорушення внесені до ЄРДР за № 0000350 від 05.06.2022 з правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 185 КК України.

06.06.2022 о 06.38год. ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
06.06.2022 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру яку вручено о 16 годині 20 хвилин.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 за ч.4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- Протоколом огляду місця події від 05.06.2022 за адресою АДРЕСА_3 ;

- Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_3 ;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- Протоколом слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_3 .

Ризики на які посилається прокурор та слідчий знайшли в повній мірі свого підтвердження в судовому засіданні.

Відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, а саме шляхом залякування та погроз, та іншого впливу на свідків, потерпілого та іншого підозрюваного, показання яких мають важливе значення по провадженню, та може негативно впливати на об`єктивність їх подальших показань, що матимуть суттєве значення по справі, оскільки потерпілий і підозрюваний є його знайомими; може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, так як перебуваючи на волі, розуміє тяжкість скоєних кримінального правопорушення яке є тяжким злочином та відповідальність, передбачену у виді позбавлення волі на строк до 8 років, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, тобто добре обізнаний з методами роботи органів досудового розслідування; ОСОБА_3 неодноразово вчиняв злочини майнової спрямованості, на шлях виправлення не став.

При цьому, слідчий суддя оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання - злочин є тяжким, вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_3 є повнолітнім та на обліку у лікарів не перебуває; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців ОСОБА_3 періодично проживає у бабусі, зі слів самого ОСОБА_3 вчиняє крадіжки,оскільки відсутні засоби для існування, проживає на пенсію бабусі; репутацію підозрюваного негативно характеризується за місцем проживання та навчання; майновий стан підозрюваного не працює, наявність судимостей у підозрюваного неодноразово судимий, за злочини проти власності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі «Гарькавий проти України» зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У відповідності до ст. 5 п. «С» Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.

Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, переконався, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

На обґрунтованість вказаної підозри вказують, зокрема, покази потерпілого та свідків. Таким чином, факти, наведені в клопотанні слідчого, і які є причиною виникнення підозри, є переконливими.

Санкція ч.4 ст.185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

За викладених обставин не виключається вплив підозрюваного на потерпілого та свідків, а тому ризики наведені в клопотанні, реально існують.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про неможливість запобігання вище зазначеним ризикам застосуванням більш мяких запобіжних заходів.

Врахувавши вище викладене, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, інші обставини, передбачені ст.178 КПК України, суд дійшов до висновку, про необхідність та доцільність застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу - тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобовязаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Ч. 4, ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обовязків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до 80-ти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 а також ризиків передбачених ст.. 177 КПК України, застава визначається у розмірі 20 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім цього, обираючи відносно підозрюваного альтернативну міру запобіжного заходу у вигляді застави, вважаю за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього такі обовязки: - прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та (або) суду; - не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомити їх про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Керуючись ст. ст. 12, 111, 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України

ухвалив

клопотання слідчого слідчого відділу Первомайського РП ГУНП в Миколаївській області, ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новолутківка Добровеличківського району Кіровоградської області, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 05 серпня 2022 року включно.

Одночасно визначається застава розміром 20 прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 49 тисяч 620 грн. для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 обов`язків, визначених в КПК України.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент на протязі дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки: - прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та (або) суду; - не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти їх про зміну свого місця проживання та місця роботи.

У разі невиконання обовязків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не зявився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обовязки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню Первомайським РВП ГУНП в Миколаївській області.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Миколаївської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою в цей же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: