Справа № 944/3626/22
Провадження №1-кс/944/743/22
16.08.2022 рокум.Яворів
Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись на ПП «Шегині» слідуючи на виїзд з України, надав працівнику ДПСУ ОСОБА_6 неправомірну вигоду у розмірі 100 Євро за безперешкодний перетин державного кордону України.
14.08.2022 вищевказану банкноту за участю двох понятих було оглянуто у приміщенні службового кабінету МПП «Шегині» та поміщено у пакет «Національна поліція України слідчий підрозділ» №3552536.
15.08.2022 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , вищенаведені вилучені речі визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
З метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобіганню їх знищення та відчуження, враховуючи те, що вилученні речі є предметом кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди їх вчинення та використовувались як засоби і знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також у зв`язку з необхідністю призначення з вилученими речами ряду судових експертиз, просить накласти арешт на вказані речові докази.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, скерувала на адресу суду заяву, у якій просить клопотання розглядати у її відсутності. Клопотання підтримує та просить таке задовольнити.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається з вимог ч.1 ст.40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.40 КПК України, слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.
Клопотання слідчого про арешт майна подано з додержанням вимог ст.171 КПК України.
Згідно з ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Правовою підставою арешту майна є ухвала слідчого судді або суду. Це положення обумовлено вимогою ст.41 Конституції України, яка передбачає виключно судовий порядок позбавлення права власності.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним ч.2 ст.167 КПК України.
Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею у відповідності до вимог ч.1 ст. 172 КПК України.
Зважаючи на викладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, слідчий суддя переконаний, що для ефективного проведення розслідування існує потреба у збереженні речових доказів у даному кримінальному провадженні, які самі по собі та в сукупності з іншими речами мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та встановлення істини по суті. Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження щодо майна будь-якої особи є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.
З метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, запобіганню можливості їх знищення чи відчуження, враховуючи те, що вилучені речі є предметом кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди їх вчинення та використовувалися як засоби і знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також у зв`язку з необхідністю призначення з вилученими речами ряду судових експертиз, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та накласти арешт на вищезазначений речовий доказ у даному кримінальному провадженні.
Місцем зберігання речового доказів визначити камеру зберігання речових доказів Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області, що за адресою: м. Яворів, вул. Ів. Франка, 16
На підставі викладеного, керуючисть ст.ст.98-100, 107, 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя,
Місцем зберігання речових доказів визначити камеру зберігання речових доказів
Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області, що за адресою: м. Яворів, вул. Ів. Франка, 16
Виконання даної ухвали доручити слідчому СВ Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 .
Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала підлягає до негайного виконання .
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення відповідно до п. 9 частини 1 ст.309, ст.395 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1