печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 липня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ДП "АНТОНОВ" про скасування арешту накладеного ухвалою Печерського суду від 14.04.2022 року по справі №757/9618/22-к в рамках кримінального провадження №0000391,-
В С Т А Н О В И В:
У провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ДП "АНТОНОВ" про скасування арешту накладеного ухвалою Печерського суду від 14.04.2022 року по справі №757/9618/22-к в рамках кримінального провадження №0000391.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна заявник, вказує, що у застосуванні вказаного заходу відпала потреба.
Представник заявника адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, до суду подала заяву про розгляд клопотання у відсутність сторони заявника, вимоги підтримала та просила задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, до суду подав заяву про розгляд клопотання у відсутність сторони обвинувачення, посилаючись на положення воєнного стану та наявну необхідність у проведенні запланованих підприємством демонтажних poбіт на літaку AH-225 «Мрія», з метою збереження вцілілих вузлів та агрегатів від впливу природних чинників, можливого їх знищення від постійних ракетних обстрілів з боку збройних сил російської федерації, які відбуваються по всій території України, виконання робіт спрямованих на відновлення та модернізацію літака AH-225 ДП «AHTOHOB», для aвіаперевезень, у тому числі на потреби 3C України необхідних вантажів військового призначення, що матиме велике значення для реалізації стратегічних планів у сфері оборони Держави, щодо скасування арешту в частині накладеної заборони використання вузлів і агрегатів літака Ан 225 «Мрія»..
Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, враховуючи при цьому вимоги статтей 22, 26, 174 КПК України, вважає за можливе провести розгляд клопотання у відсутність нез`явившихся осіб, на підставі наявних доказів.
Вивчивши клопотання, письмові докази, враховуючи позицію учасників кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2022 року за № 0000391 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.04.2022 року, накладено арешт на літак Ан-225 «Мрія» (реєстраційне посвідчення повітряного судна № РП 2638/2, заводський № 0101, державний і реєстраційний знаки НОМЕР_1 ), шляхом заборони користування та розпорядження.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, якою визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється впровадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Натомість, під час судового розгляду встановлено, що сторона обвинувачення не заперечує проти скасування арешту.
За викладених обставин, слідчий суддя враховує позицію процесуальну учасників кримінального провадження щодо згоди із вимогами клопотання, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 170,172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/9618/22-к від 14.04.2022 р., в частині накладеної заборони використання вузлів і агрегатів літака Ан 225 «Мрія».
Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.
Слідчий суддя ОСОБА_1