Справа № 308/5894/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2

у складі учасників справи:
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5

кримінальне провадження 1-кп/308/1913/22

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Ужгороді клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №00536 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17 травня 2022 року за підозрою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Ужгород, Закарпатської обл., громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , одруженої, на утриманні дев`ять неповнолітніх дітей, раніше не судима,-

у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України,-

встановив:

04 травня 2022 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, 16 травня 2022 року близько 22 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , прийшовши додому в приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , де виявила громадянку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою в неї виник словесний конфлікт на підставі ревнощів до чоловіка, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з мотивів ревнощів, схопила в руку кухонний ніж, який знаходився на кухні, та в момент коли ОСОБА_7 намагалась втекти, наздогнала її перед вхідними дверима будинку, де усвідомлюючи, що наносить удар в життєво важливий орган, бажаючи настання смерті останньої, нанесла їй один проникаючий удар кухонним ножем в область грудної клітки, після отриманого поранення ОСОБА_7 продовжила втікати від нападу, на дорозі від отриманого поранення померла, впавши на землю навпроти будинку АДРЕСА_2 .

Згідно судово-медичного розтину трупа гр. ОСОБА_7 , безпосередньою причиною смерті являється: однобічне колото-різане проникаюче поранення грудної клітини зліва, наскрізне пошкодження серцевої сорочки, стінки шлуночка, міжшлункової перегородки, проникаюче у порожнину шлуночка серця, гемотампонада серця.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

17 травня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

17 травня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Підозрюваною у кримінальному провадженні є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Ужгород, Закарпатської обл., громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , одруженої, на утриманні дев`ять неповнолітніх дітей, раніше не судима.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 злочину повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: рапорт про виявлення кримінального правопорушення від 17.05.2022 року; протоколами огляду місця події від 17.05.2022 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.05.2022 року; показами підозрюваного ОСОБА_4 від 17.05.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 17.05.2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 17.05.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.05.2022 року, постанова про ризначення судово-медичної експертизи від 17.05.2022 року, протоколом проведення слідчого експерименту від 17.05.2022 року, заяву ОСОБА_4 про добровільне надання згоди на проведення огляду в будинку від 17.05.2022 року.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт та застава, на думку сторони обвинувачення, будуть не достатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту, а тому, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбачених ч.1 ст.115 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні, дає підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З огляду на викладене, сторона обвинувачення просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити та обрати підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник підозрюваної ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні відносно застосування, щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив. Вважає, що відповідну процесуальну поведінку, цілком може забезпечити більш м`який запобіжний захід. Вважає, підозру необґрунтованою, ризики не доведеними. Також зазначив, що ОСОБА_4 має стійкі соціальні зв`язки, має на утриманні дев`ятьох малолітніх дітей, додав підтверджуючі документи та немає наміру переховуватись від органів досудового слідства та суду. Також, вважає, що підозрюваний не може впливати на свідків в даному кримінальному провадженні.
Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні, підтримала свого захисника та заперечилп проти задоволення клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просила застосувати більш м`який запобіжний захід, пояснила, що під впливом сильного душевного хвилювання не усвідомлювала, що коїть.
Дослідивши клопотання сторони обвинувачення, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника з приводу заявленого клопотання, суд дійшов наступних висновків.
Як встановлено з матеріалів клопотання та у судовому засіданні, ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого.
Як вбачається з пояснень сторони обвинувачення, підставою обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою було обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості ОСОБА_4 .
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1.переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
3.незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
5.вчинити інше кримінальне правопорушення
Як вже зазначено вище, з пояснень сторони обвинувачення вбачається, що підставою застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 було обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Аналогічні посилання, як підставу застосування запобіжного заходу, наведено прокурором і у клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність гр. ОСОБА_4 , до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
Обставини кримінального правопорушення та причетність ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри підтверджується: рапорт про виявлення кримінального правопорушення від 17.05.2022 року; протоколами огляду місця події від 17.05.2022 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.05.2022 року; показами підозрюваного ОСОБА_4 від 17.05.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 17.05.2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 17.05.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.05.2022 року, постанова про ризначення судово-медичної експертизи від 17.05.2022 року, протоколом проведення слідчого експерименту від 17.05.2022 року, заяву ОСОБА_4 про добровільне надання згоди на проведення огляду в будинку від 17.05.2022 року.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий стосується питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України(п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).
Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених матеріалах кримінального провадження, дає підстави вважати пред`явлену ОСОБА_4 підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні вже під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий суддя, вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: можливість переховуватися від органів досудового розслідування, суду, можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інші кримінальні правопорушення.
Враховуючи, що кримінальні правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , за ступенем тяжкості відноситься до особливо тяжких (ч.1 ст.115 КК України) злочину, зважаючи на вид та розмір покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення (від 7 до 12 років позбавлення волі), остання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а відповідно до рішення Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування».
Слідчий суддя, беручи до уваги обставини вчиненого правопорушення, вважає, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі може вплинути на свідків, які вже встановлені, у даному кримінальному провадженні з метою дачі, зміни ними показань на її користь, що свідчить про існування ризику передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.
Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, або продовжити вчинення вказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, такий ризик недоведеним прокурором.
Слідчим суддею оцінювалась можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 для запобігання вищезазначених ризиків.
Так, відповідно до характеристики ОСОБА_4 , остання має на утриманні малолітніх дітей, є працездатною, слідчому судді не доведено, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає, однак слідчий суддя враховує той факт, що усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до дванадцяти років та враховуючи те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, має можливості впливу на свідків, що були встановлений у кримінальному провадженні та тих, що можуть бути встановлені надалі.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.
На підставі викладеного, а також враховуючи дані про особу обвинуваченого в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність прокурором у клопотанні ризиків можливості обвинуваченого переховуватися від суду, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні.
Отже, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі ОСОБА_4 та тяжкості пред`явленого їй обвинувачення, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження та суспільному інтересу.
Таким чином, за наведених вище обставин, суд вважає за доцільне обрати підозрюваній запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів.
Відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Згідно протоколу затримання ОСОБА_4 затримано 17 травня 2022 року о 04 год. 00 хв., а тому строк тримання під вартою слід обчислювати з моменту її затримання.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.
За вищевказаних обставин, враховуючи вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини, слідчий суддя прийшов до висновку, про неможливість визначення розміру застави у вказаному кримінальному провадженні.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 187, 193, 196, 197, 309 КПК України,-
постановив:

Клопотання задовольнити.
Обрати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обчислювати з 17 травня 2022 року до 14 липня 2022 року включно.
Встановити строк дії ухвали до 14 липня 2022 року включно.
Копію ухвали вручити підозрюваній, захиснику та прокурору.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.
Повний текст ухвали було складено та проголошено 20 травня 2022 року о 16 год. 40 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1