Справа № 527/1022/22
провадження № 1-і/527/28/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2022 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
в режимі відеоконференції прокурора ОСОБА_3 ,
в режимі відеоконференції захисника ОСОБА_4 ,
в режимі відеоконференції обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Глобине в режимі відеоконференції клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу останньому з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, поклавши на ОСОБА_5 процесуальні обов`язки передбачені ст.194 КПК України. Обґрунтував клопотання тим, що у провадженні Чугуївського міського суду Харківської області на розгляді перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №40000419 від 13.04.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч. 1 ст. 306, ч. 2 ст. 307 КК України. У кримінальному провадженні досудове розслідування вже закінчено, ризики тримання під вартою обґрунтовані прокурором відсутні або мінімальні та його тривале ув`язнення обмежує права обвинуваченого. Крім того, у обвинуваченого на утриманні знаходиться хвора мати та двоє неповнолітніх дітей, а також не виключається, що ОСОБА_5 матиме бажання долучитися до захисту України. Крім того вказав, що у разі відмови у задоволенні клопотання, прохав змінити розмір застави, визначивши його на рівні мінімального.

В судовому засіданні прокурор заперечив щодо задоволення клопотання захисника, вважає його необґрунтованим та безпідставним.

Захисник та обвинувачений в судовому засідання клопотання підтримали та просили його задовольнити. Разом з цим, захисник у судовому засіданні прохав у разі зміни розміру застави визначити мінімальний розмір застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів, що становить 52000 грн. (20 х 2600 грн.).

Суд, заслухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан».

Відповідно до Розпорядження Голови Верховного суду № 2/0/9-22 від 08.03.2022 року на підставі ст. 147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» змінено територіальну підсудність судових справ Чугуївського міського суду Харківської області за Глобинським районним судом Полтавської області.

Частиною 1 ст.201 КПК України передбачено право підозрюваного, обвинуваченого, до якого застосовано запобіжний захід, його захисника, подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Виходячи зі змісту ст.201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням обвинуваченого чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, одне з яких є особливо тяжким. ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який у подальшому неодноразово продовжувався.

Ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 11.05.2022 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 липня 2022 року включно, з визначенням розміру застави.

Вирішуючи клопотання адвоката, суд враховує, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобігання ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

На переконання суду, обґрунтовуючи клопотання про зміну запобіжного заходу обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 не навели необхідних підстав для цього.

Так, в обґрунтування клопотання про зміну запобіжного заходу захисник посилається на те, що з моменту затримання ОСОБА_5 минуло майже два роки, він характеризується позитивно, одружений, має на утриманні хвору матір та двох неповнолітніх дітей, раніше не судимий, ризики відповідно до ст. 177 КПК України, щодо ОСОБА_5 відсутні.

Разом з тим обвинувачений та сторона захисту не зазначають будь-яких доводів щодо зміни обставин, які б давали підстави вважати відсутніми встановлені існуючі в провадженні ризики, а зазначені захисником інші доводи не є підставою для пом`якшення запобіжного заходу, а лише підтверджує, що обраний запобіжний захід є тим запобіжником, який наразі забезпечує належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Суд також враховує характеризуючи дані на особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні тяжких та особливо тяжкого злочину. Разом з тим, за наявності обгрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні тяжких та особливо тяжкого злочину, на переконання суду, наявність на утриманні хворої матері та неповнолітніх дітей, знаходження під вартою з 01.12.2020 року, не усувають існування доведених стороною обвинувачення ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

За наведених обставин, за наявності обгрунтованої підозри у вчиненні тяжких та особливо тяжкого злочину та ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, не дають підстав застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки в силу змагальності сторін кримінального провадження обвинуваченим та захистом не спростовано тверджень прокурора, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти існуючим в провадженні ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

За наслідками розгляду клопотання не встановлено обставин, які не були враховані суддею 11 травня 2022 року при вирішенні питання про продовження найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як і не доведено обставин, які б свідчили про те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час відпали чи зменшились.

За таких обставин, клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання захисника відносно зменшення обвинуваченому розміру застави до мінімуму, суд зазначає таке.

Згідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд вважає, що застава у розмірі 681000 грн. є завідомо непомірною для обвинуваченого ОСОБА_5 , який тривалий час знаходиться під вартою.

Крім того, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а саме рішення по справі «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року, в якому суд зазначив: «п.78. Гарантії передбачені п. 3 статті 5 Конвенції покликані забезпечить не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, чи дій проти поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».

Така ж позиція щодо помірності розміру грошової застави міститься і в рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

Згідно з частиною 5 статті 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімуму для працездатних осіб з 1 липня 2022 року складає 2600 грн.

Як вбачається із матеріалів справи, один з інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, передбачений ч.1 ст.306 КК України, відповідно до положень ст.12 КК України, є особливо тяжким.

При визначенні розміру застави обвинуваченому ОСОБА_5 судом враховано обставини інкримінованих обвинуваченому кримінальних правопорушень, майновий та сімейний стан обвинуваченого, інші дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України, та встановлено розмір застави у межах, передбачених частиною 5 статті 182 КПК України.

Разом з тим, ризики, передбачені ст.177 КПК України, з плином часу зменьшуються. До того ж, стороною обвинувачення не обгрунтовано необхідність продовження застави в максимально визначеному у законі розмірі.

З врахуванням викладеного, суд враховує особу обвинуваченого, а також тривалий час перебування обвинуваченого під вартою, тому вважає за можливе зменшити розмір визначеної обвинуваченому застави із 300 до 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 520000 грн. (2600 грн. х 200), який відповідає п.3 ч.5 ст.182 КК України, з одного боку є помірним для обвинуваченого, а з іншого здатним достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, суд вважає, що клопотання адвоката про зменшення розміру застави до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб не підлягає задоволенню, так як відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України відносно особи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбачено розмір застави від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або ч. 4 ст.183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.4 ст.202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 201, 331, 392-393, 532 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Клопотання захисника щодо зменшення розміру застави задовольнити частково.

Зменшити розмір застави ОСОБА_5 до 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 520000 (п`ятсот двадцять тисяч) грн., у національній грошовій одиниці яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем), яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області (Отримувач ТУ ДСА України в Полтавській області, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, МФО 820172, рахунок отримувача UA0015950).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі протягом її дії.

Після внесення визначеної суми застави обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення такої застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду; 2) не відлучатися з Харківської області, м. Чугуєва, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованих йому злочинів; 4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 5) здати на зберігання слідчому, прокурору свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1