Справа № 758/9458/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2022 року м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0002207, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

21.10.2022 до Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Клопотання мотивоване тим, що СВ Подільським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002207, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався, та востаннє строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року до 21 листопада 2022 року включно.
19.10.2022 у невстановлений час та місці, у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, повторно, за попередньою змовою групою осіб, вчиненому в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у житло. З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вступили між собою у попередню злочинну змову.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 прибули до АДРЕСА_1 , де звернули свою увагу на приватний будинок АДРЕСА_2 . В подальшому діючи з корисливих мотивів, переконавшись в тому, що за їх злочинними діями ніхто не спостерігає, діючи спільно, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 в період часу з 11:20 год. по 12:30 год. 19.10.2022, підійшли до вікна квартири АДРЕСА_3 , вище вказаного будинку, та за допомогою раніше заготовленої викрутки, шляхом віджиму вікна проникли до приміщення вище вказаного будинку.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, згідно попередньої домовленості, впевнившись, що за їхніми діями потерпілий та сторонні особи не спостерігають, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 перебуваючи у квартирі АДРЕСА_4 , повторно таємно викрали: грошові кошти в сумі 1701 доларів США що станом на 19.10.2022 згідно курсу НБУ становить 62 188 грн. 56 коп., грошові кошти в сумі 20 000 грн., мобільний телефон марки «UleFone» Power 6 IMEI: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою «Vodafone» вартістю 5000 грн., документи на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: паспорт громадянина України, закординний паспорт, військовий квиток, свідоцтво про народження, банківську карту Otpbank на ім`я ОСОБА_9 № НОМЕР_3 , банківську карту «Приватбанк» НОМЕР_4 , банківську карту «Приватбанк» НОМЕР_5 , візитну карту Otpsmart договір №1845227 та рюкзак зеленого кольору вартістю 3000 грн., що належить потерпілому ОСОБА_8 .
Після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим спричинили ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 90 188 гривень 56 копійок.
Таким чином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
20.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Крім того, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.
Зокрема, на думку слідчого, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання за злочин, санкцією якого передбачено безальтернативне покарання у видів позбавлення волі, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки є неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів, у ньому наведених та просив задовольнити, посилаючись на наявність зазначених вище ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Крім того, вказав, що жодні інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, та запобігти встановленим ризикам.
Захисник ОСОБА_4 шодо задоволення клопотання заперечив, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків, вказаних прокурором, просив суд розглянути можливість застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.
Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
В межах кримінального провадження №0002207 від 19.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
До клопотання долучені наступні письмові докази:
1)Рапорт про виявлене кримінальне правопорушення;
2)Протокол прийняття заяви ОСОБА_8 про кримінальне правопорушення від 19.10.2022;
3)Показання потерпілого ОСОБА_8 від 19.10.2022;
4)Протокол огляду місця події від 19.10.2022;
5)Показами свідка ОСОБА_10 від 19.10.2022;
6)Показами свідка ОСОБА_11 від 19.10.2022;
7)Протокол затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України від 19.10.2022;
8)Показами свідка ОСОБА_12 від 19.10.2022;
9)Показами свідка ОСОБА_13 від 19.10.2022;
10)Показання підозрюваного ОСОБА_5 від 20.10.2022;
11)Повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 20.10.2022;
Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою, тому доводи сторони захисту в частині необґрунтованості підозри слідчий суддя вважає неспроможними.
Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до практики Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року сформованої у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Разом із тим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими наступним чином.
Зокрема підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, шляхом ухилення від явки на виклик слідчого або прокурора та/або зміни місця проживання, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки максимальною санкцією ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк 8 років.
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного; вік; стан здоров`я та майновий стан підозрюваного.
Таким чином, суд бере до уваги відомості щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше неодноразово судимий за вчинення майнових злочинів до реальних термінів позбавлення волі та після відбуття покарання належних висновків для себе не зробив та знову притягується до кримінальної відповідальності, непрацевлаштований, неодружений, утриманців не має, без постійного місця проживання у м. Києві, тому останній може вчиняти інші кримінальні правопорушення з метою забезпечення існування.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Зважаючи на доведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України підозрюваному слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб є достатньою для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також відповідно до ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави на підозрюваного необхідно покласти обов`язки, визначені частиною 5 вказаної статті.
Керуючись ст. 176-178, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0002207, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту фактичного затримання в порядку ст. 208 КПК України, тобто з 19.10.2022 по 17.12.2022 включно.
Одночасно визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 130 000 (сто тридцять тисяч) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: UA1012089, отримувач ДКСУ, м. Київ, , банк отримувача Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, ПІБ платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першим викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити у два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.12.2022 включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м. Києва.
Строк дії ухвали визначити по 19.12.2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН