Справа № 279/315/22
Провадження №1-кп/283/144/2022
У Х В А Л А
30 червня 2022 року м. Малин
Малинський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , секретар судового засідання ОСОБА_4 , за участю прокурора Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_5 ( в режимі ВКЗ), обвинуваченої ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ), захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_7 (в режимі ВКЗ), розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР 23.10.2021 за № 0000689, по обвинуваченню

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
28 червня 2022 року до Малинського районного суду Житомирської області за підсудністю з Корецького районного суду Рівненської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000689 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою від 29.06.2022 було призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні.
28.06.2022 до суду надійшло клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке мотивне тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. На досудовому розслідуванні слідчим суддею і в подальшому судом їй було обрано запобіжний захід - тримання під вартою. Наразі продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачена може: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілу та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення. Запобігти вказаним ризикам, на думку прокурора, застосуванням більш м`якого запобіжного заходу не можливо.

У підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Захисник обвинуваченої - адвокат ОСОБА_7 заперечив щодо задоволення клопотання, посилаючись на те, що прокурором не доведено обґрунтованості обвинувачення, ризики наведені прокурором ґрунтуються на припущеннях, ОСОБА_6 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має інвалідність, місце проживання, отримує пенсію. Просив у задоволенні клопотання відмовити і обрати обвинуваченій запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт.
Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала позицію захисника.
Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання прокурора, колегія приходить до наступного висновку.
Згідно з вимогою ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України виключно (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
При обранні (продовженні строку) запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч. 1 ст.177 КПК), підстави (ч. 2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст. 178 КПК). Згідно з ч. 2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція статті за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Тяжкість обвинувачення хоча й не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик ухилення обвинуваченої від суду, що його неможливо відвернути.

Суд також враховує тяжкість інкримінованого злочину, характер його вчинення, а також те, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину відносно своєї матері, що, на думку суду, свідчить про її підвищену суспільну небезпеку та підтверджує наявність ризику продовження злочинної діяльності, а також підсилює ризик ухилення обвинуваченої від суду.

Потерпіла та свідки у даному кримінальному провадженні ще не були допитані. Крім того, з реєстру матеріалів кримінального провадження та обвинувального акту судом встановлено, що один із свідків є співмешканцем обвинуваченої, а тому перебуваючи поза установою попереднього ув`язнення, існує ризик впливу обвинуваченої на свідків та потерпілу.

Доводи захисника про недоведеність наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки обвинувачена не працює, утриманців не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, тобто існує реальний ризик її переховування від суду. Інші доводи захисника не спростовують висновків суду.

Суд вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на потерпілу та свідків, які ще не були допитані у даному кримінальному провадженні, а також вчинення інших кримінальних правопорушень, продовжують існувати.Через існування вказаних обставин, на думку суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої, а тому доцільним та обґрунтованим є наразі обрання їй запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Крім того, суд приймає до уваги, що своїм процесуальним рішенням суд має не лише забезпечити права обвинуваченої, а й охорону суспільних інтересів. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину проти життя та здоров`я особи, тому відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України суд не вбачає підстав для визначення розміру застави.
Керуючись ст.ст.177, 314-316, 372 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000689 запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Житомирська установа виконання покарань №8» строком на 60 (шістдесят) днів, до 28 серпня 2022 року (включно).
Копію ухвали направити уповноваженій особі місця попереднього ув`язнення для виконання та вручення обвинуваченій під розписку.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченою в той же строк з моменту її вручення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3