СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/557/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2022 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001279 від 16.06.2021 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч. 1 ст. 187 КК України, сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

захисник - ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

02.08.2021 року до Святошинського районного суду м.Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001279 від 16.06.2021 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

28.08.2021 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001967 від 01.08.2021 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.187 КК України.

20.09.2021 року головуючим суддею дані кримінальні провадження об`єднано в одне з присвоєнням ун. № 759/17388/21.

Судовий розгляд кримінального провадження на даний час не завершено.

В судовому засіданні прокурор Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 заявив клопотання та просив продовжити відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Сторона захисту заперечувала щодо клопотання прокурора та просила обрати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, посилаючись на необгрунтованість клопотання прокурора та фактичну відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У зв`язку з введенням на території України воєнного стану та відсутністю технічної можливості дистанційного зв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України не вдалося забезпечити безпосередню участь обвинуваченого ОСОБА_3 у судовому засіданні. Крім того, за повідомленням керівництва вказаної установи відсутня можливість доставити обвинуваченого до зали суду через введення на території України воєнного стану.
Вважаю, що клопотання прокурора можливо розглянути без участі обвинуваченого, виходячи з такого.
Статтею 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень.
Згідно зі ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.
24.02.2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб.
Відповідно до статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Згідно статті 122 цього закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Враховуючи вищевикладене, положення статті 2 КПК України (згідно якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура), положення ч.3 ст.331 КПК України (щодо обов`язку суду розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, незалежно від наявності клопотань), введений на даний час на території України Указом Президента воєнний стан, суд дійшов до висновку, що відсутність учасників судового провадження не є перешкодою для розгляду питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважаться продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину,, поєднаного з загрозою застосування насильства, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, раніше неодноразово судимий. Так, ОСОБА_3 , маючи не зняту та непогашену судимість вчинив інший злочин. Отже, існує достатньо підстав вважати, що обвинувачений опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Крім того, знаючи з матеріалів кримінального провадження адреси проживання потерпілих, свідків, обвинувачений може здійснювати на них вплив з метою зміни або відмови від показань.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України суд приймає до уваги також і дані про особу обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, вік та стан здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Керуючись ст. ст. 197, 331, 369 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою на шістдесят днів, тобто до 12.06.2022 року включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.

Ухвала суду діє до 12.06.2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1