Провадження № 1-кс/761/7204/2022
У Х В А Л А
Іменем України
14 липня 2022 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2022 під № 0000118 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 09.12.2018 (неділя) державним реєстратором Філії комунального підприємства Київської обласної ради «Аквабіоресурси» ОСОБА_4 о 21:09 внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо права власності ОСОБА_5 на квартиру АДРЕСА_1 .

Підставою для внесення вищевказаних відомостей став договорі купівлі-продажу, серія та номер: 1-989, видавний 19.10.2012 нотаріусом Сніжнянської державної нотаріальної контори ОСОБА_6 .

В свою чергу допитана в якості потерпілої ОСОБА_7 повідомила, що вона є дійсним власником вищевказаної квартири та ніколи її не відчужувала.

Також встановлено, що вищевказана квартира виставлена ДП «Сетам» на продаж в якості лоту в рамках виконавчого провадження № 66351946 про стягнення солідарно з ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 на користь ОСОБА_16 боргу в розмірі 9 800 000 грн. та витрат по сплаті судового збору у сумі 8000 грн., відкритого ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі виконавчого листа № 237/2736/17, виданого 25.04.2019 Маріїнським районним судом міста Києва.

Отже, наразі невстановленими особами активно вживаються дії щодо відчуження вищевказаної квартири та легалізації майна, здобутого в наслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене вище, сторона обвинувачення вважає, що об`єкт нерухомості, а саме квартира АДРЕСА_1 , незаконно привласнена ОСОБА_5 на підставі завідомо підроблених документів шляхом обману, а отже є предметом кримінального правопорушення, яке розслідується у кримінальному провадженні № 0000118.

У зв`язку із вищевикладеним, з метою забезпечення збереження речового доказу, недопущення його пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність накласти арешт на предмет злочину, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за громадянкою ОСОБА_17 .

Таким чином, встановлені об`єктивні обставини, що у своїй сукупності підтверджують факти того, що відносно майна а саме квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за громадянкою України ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , вчиняються активні дії щодо їх незаконного переоформлення, тобто зазначене нерухоме майно піддається незаконному протиправному впливу та є об`єктом кримінально протиправних дій.

Прокурором 12.07.2022 винесено постанову про визнання речовим доказом вказаного майна, оскільки воно являється предметом кримінально-протиправних дій.

Виходячи з вищевикладеного виникла необхідність в накладені арешту на вказану квартиру, так як вона має суттєве значення по кримінальному провадженню та є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор просив проводити розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя вважає за необхідне здійснити розгляд клопотання без участі власника майна, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КК України, з метою забезпечення арешту майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки є об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за громадянкою України ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1