Справа № 361/2570/22
Провадження № 1-кс/361/544/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.06.22 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, капітана поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування № 0001292 від 26 червня 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Веприк Бобровицького району Чернігівської області, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та без постійного місця проживання, офіційно не працевлаштованого, не депутата, не інваліда, не маючого на утримані малолітніх дітей, раніше судимого:
- 2017 року Бобровицьким районним судом Чернігівської області за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч 3 ст. 185 КК України, до покарання у вигляді трьох років позбавлення волі, звільнений з місць позбавлення волі 31 січня 2020 року у зв`язку з відбуттям покарання;
- відносно якого 28.08.2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області скеровано обвинувальний акт по кримінальному провадженні № 0001367 від 23.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 152 КК України;
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -
встановлено:
У провадження слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
В обґрунтування поданого клопотання слідчий вказує на те, що слідчим відділом Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0001292 від 26 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Так, 25 червня 2022 року, близько 22 годин 13 хвилин ОСОБА_4 , рухався під мостом, який розташований навпроти будинку АДРЕСА_2 , де помітив потерпілу ОСОБА_7 , яка рухалася повз вказаного мосту та в цей час у ОСОБА_4 виник умисел на викрадення майна належного ОСОБА_7 в умовах воєнного стану.
В подальшому, того ж дня близько 22 годин 15 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи за вищевказаною адресою, в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» зі змінами, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, переслідуючи корисливий мотив, маючи мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, перебуваючи біля ОСОБА_7 , схопив її за ліву руку та шляхом ривку повалив на землю, де почав тягнути потерпілу під вищевказаний міст, тримаючи її за руку.
Далі ОСОБА_4 , продовжуючи протиправні дії з метою недопущення опору потерпілою, сів зверху та умисно почав обома руками душити за шию, при цьому наносячи кулаками та долонями рук близько 30 ударів по обличчю ОСОБА_7 , яка в той час лежала спиною до землі, в результаті чого остання втратила свідомість на деякий час, таким чином ОСОБА_4 подавив волю потерпілої чинити опір.
Надалі, ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого умислу на заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи та, подолавши опір потерпілої, в умовах воєнного стану, відкрито викрав жіночу сумку чорного кольору, яка знаходилася на плечі потерпілої, всередині якої знаходився паспорт громадянина України виданий на ім`я ОСОБА_7 , мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 7А ІМЕІ (1): НОМЕР_1 ІМЕІ (2) НОМЕР_2 вартістю 3 (три) тисячі гривень з сім картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 , на рахунку якого знаходилося 89 (вісімдесят дев`ять) гривень, грошовими коштами в сумі 80 гривень, тим самим відкрито заволодів майном належним ОСОБА_7 , яка на той час вже прийшла до свідомості, після чого ОСОБА_4 наніс ще декілька ударів кулаками та долонями рук потерпілій ОСОБА_7 , після чого залишив місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши своїми умисними протиправними діями майнової шкоди ОСОБА_7 .
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчинені вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
26 червня 2022 року о 05 годині 44 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
26 червня 2022 року ОСОБА_4 , згідно зі ст. ст. 2, 9, 28, 42, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
26 червня 2022 року, о 15 год. 15 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:
1) електронним рапортом повідомлення про злочин від 25.06.2022;
2) заявою потерпілої ОСОБА_7 від 26.06.2022 про вчинення кримінального правопорушення, а саме про відкрите викрадення чужого майна, а саме: жіночої сумку чорного кольору, в середині якої знаходився паспорт громадянина України видане на ім`я ОСОБА_7 , мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 7А ІМЕІ (1): НОМЕР_1 ІМЕІ (2) НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 , на рахунку якого знаходилося 89 та грошовими коштами в сумі 80 гривень та іншим майном;
3) протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , яка надала показання, що 25.06.2022 року невстановлена особа чоловічої статі кулаками та долонями рук нанесла близько 30 ударів по обличчю та відкрито заволоділа майном;
4) протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 , під час якої потерпіла впізнала ОСОБА_4 , як особу, яка 25.06.2022 року відкрито заволодів її майном.
5) рапортом ст. о/у ВКП Броварського РУП ГУНП в Київській області, про причетність до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 ;
6) протоколом огляду місця події від 26 червня 2022 року на місці вчинення кримінального правопорушення біля мосту, який розташований навпроти будинку АДРЕСА_2 , під час якого вилучено книжку «Молитвы православного воина», три ікони, натільний хрестик у вигляді розп`яття Ісуса Христа, чорного кольору кофту;
7) протоколом огляду місця події від 26 червня 2022 року за участю ОСОБА_4 , який добровільно видав жіночу сумку чорного кольору, в середині якої знаходився паспорт громадянина України видане на ім`я ОСОБА_7 , мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 7А ІМЕІ (1): НОМЕР_1 ІМЕІ (2) НОМЕР_2 вартістю 3 (три) тисячі гривень з сім картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 з переднього правого карману штанів;
8) постановою про визнання речовими доказами та приєднання речових доказів до матеріалів кримінального провадження;
9) протоколом допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (поняті), які були присутні огляду місця події під час від 26 червня 2022 року за участю ОСОБА_4 , який добровільно видав жіночу сумку чорного кольору, в середині якої знаходився паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_7 , мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 7А ІМЕІ (1): НОМЕР_1 ІМЕІ (2) НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 .
10) протоколом затримання ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину;
11) повідомленням про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України від 26.06.2022;
12) довідкою КНП «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня», видана гр. ОСОБА_7 з діагнозом «Струс головного мозку»;
13) протоколом допиту свідка ОСОБА_10 .
14) іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий і прокурор вважають ризики, передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, а саме:
- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 Кримінального кодексу України, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років, а відтак розуміючи, що у разі визнання його винним у вчиненні вказаного злочину йому загрожує покарання виключно у виді позбавлення волі, через що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Окрім цього підозрюваний не одружений, офіційно не працевлаштований, за місце прописки не проживає, постійного місця проживання не має що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків;
- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, що має істотне значення для встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення, оскільки на даний момент в ході досудового розслідування не встановлено місцезнаходження викрадених під час вчинення злочину відносно потерпілої ОСОБА_7 грошових коштів;
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого, свідків у вказаному проваджені, які надавали викривальні покази щодо нього, оскільки йому відомо їхні місця проживання, роботи та контактні телефони, а відтак підозрюваний, перебуваючи на свободі матиме можливість незаконно впливати на них, таким чином перешкоджати повному та об`єктивному проведенню досудового розслідування.
Також, наразі встановлюються дані про можливу причетність інших осіб до вчинення кримінальних правопорушень, у зв`язку з чим, підозрюваний не будучи тимчасово позбавлений волі, зможе вчинювати тиск на можливих свідків у даному кримінальному провадженні, з метою приховання своєї злочинної діяльності, що в своїй сукупності підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України.
- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - обґрунтовується тим, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто незаконно впливати на осіб, які на теперішній час не допитані як свідки, однак яким можуть бути відомі відомості що обставин даного кримінального правопорушення.
- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 продовжує скоєння кримінальних правопорушень, оскільки, будучи раніше судимим в 2017 році Бобровицьким районним судом Чернігівської області за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч 3 ст. 185 КК України у вигляді трьох років позбавлення волі 2015 році на шлях виправлення не став та знову вчинив новий умисний корисливий злочин, а також відносно якого 28.08.2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області скеровано обвинувальний акт по кримінальному провадженні № 0001367 від 23.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 152 КК України.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ст. 178 КПК України, у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наступне:
- зібрані під час досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України;
- підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до пятнадцяти років, то ж тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, є достатньою та співрозмірною для обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;
- вік та стан підозрюваного ОСОБА_4 дозволяють йому перебувати в слідчому ізоляторі під час досудового розслідування, що є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Слідчий та прокурор вважають, що є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .
Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки зважаючи на особу підозрюваного, він не може самоорганізуватися для здійснення належного самоконтролю.
Неможливе і застосування до підозрюваного і запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.
Ураховуючи відсутність законних та постійних джерел заробітку у підозрюваного, до нього неможливо застосувати запобіжний захід у вигляді застави.
Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію викладених вище ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
З урахуванням викладеного, розмір застави у відношенні ОСОБА_4 , слідчий вважає, що необхідно визначити у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить (2481*300) 744 300 грн.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника, просив не обирати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк понад п`ять років.

Окрім того, матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою містять докази того, що ОСОБА_4 раніше судимий за злочини проти майна.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Доводи підозрюваного та сторони захисту про непричетність до події злочину не свідчать про безумовну необгунтованість підозри і свідчать лише про іншу версію подій, обстоювану на свій захист, що підлягає перевірці в ході досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працює, раніше був неодноразово судимим за вчинення крадіжки, та у суді на розгляді перебуває обвинувальний акт за вчинення злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 152 КК України.

З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді у вигляді тримання під вартою.

Доведені слідчим та прокурором ризики за п.1 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

При цьому суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, приймаючи до уваги, що злочин у якому підозрюється ОСОБА_4 передбачений ч.4 ст. 187 КК України за визначенням ст. 12 КК України є тяжким злочином, зважаючи на визначені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України межі розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину з тим, щоб розмір застави достатньою мірою гарантував виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не був завідомо непомірним для такої особи, приймаючи до уваги вимог ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя вважає достатнім визначити розмір застави на рівні 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з визначенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. ст.131,176-178, 182, 183,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 24.08.2022 включно, взявши його під варту в залі суду.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обчислювати з 04 год. 20 хв. 26.06.2022 року.
Встановити ОСОБА_4 заставу яка дорівнює 80 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Застава може бути внесена на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України у Київській області, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № UA0018661; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Броварського міськрайонного суду Київської області.
В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.
З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 24.08.2021 року включно.
В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ознайомити та вручити підозрюваній під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1