КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 18 липня 2022 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2022 року, відносно

ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Бубнівка Гайсинського району Вінницької області, громадянка України, заміжня, має двох неповнолітніх дітей, офіційно непрацевлаштована, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції до змін, внесених згідно із Законом України від 04 червня 2020 року № 671-ІХ), ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, -

за участю: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 24 липня 2022 року, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу з доповненнями до неї, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2022 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Захисник вважає ухвалу слідчого судді незаконною і необґрунтованою у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Зокрема, захисник зазначає, що слідчому судді не було надано будь-яких доказів, які б слугували належними та достатніми підставами вважати, що ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру від 24 травня 2022 року в жоден із способів, визначений ст.ст. 276-279 КПК України та, відповідно набуття нею процесуального статусу підозрюваної у даному кримінальному провадженні.

Також, зазначає про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні раніше згаданих кримінальних правопорушень, оскільки інкриміновані останній діяння не містять ні суб`єктивних, ні об`єктивних ознак будь-якого кримінального правопорушення.

Також, захисник вважає, що органом досудового розслідування не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш мяких запобіжних заходів для їх запобігання та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Просить врахувати, що підозрювана має міцні соціальні зв`язки, одружена, чоловік підозрюваний має незадовільний стан здоров`я та потребує її допомоги, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, постійне місце проживання. Крім того, ОСОБА_6 не вчиняла жодного намагання переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з`являється за кожним викликом сторони обвинувачення та суду.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваної та її захисника, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги з доповненнями до неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 30 липня 2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000134, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч.ч. 2, 3, 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України.

24 травня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру в участі у злочинній організації з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів; заволодінні чужим майном шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство), вчиненого повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в особливо великих розмірах, у складі злочинної організації; легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, а саме у вчиненні дій, спрямованих на приховування та маскування походження майна (коштів), щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, вчиненого повторно, в особливо великому розмірі, у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції до змін, внесених згідно із Законом України від 04.06.2020 № 671-IX), ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України.

02 червня 2022 року старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, одночасно визначивши розмір застави у сумі 10 616 927 грн.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого та застосовано відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя зазначив про те, що прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання заявленим у клопотанні ризикам, а тому прийшов до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками, відповідатиме особі підозрюваної та тяжкості висунутої їй підозри і зможе забезпечити належне виконання нею процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Таке рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним, обґрунтованим і вмотивованим, з огляду на наступне.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У рішенні у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (§ 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» від 14 жовтня 2010 року вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31).

Згідно зі ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені у клопотанні слідчого підстави для застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому була допитана підозрювана, вислухана думка прокурорів та захисників, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування саме такого запобіжного заходу, передбаченого статтею 183 КПК України.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри у даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Так, оцінюючи доводи та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції до змін, внесених згідно із Законом України від 04.06.2020 № 671-IX), ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати останню у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, всупереч доводам сторони захисту, слідчий суддя, як уважає колегія суддів, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні згаданих кримінальних правопорушень, оскільки об`єктивно зв`язують її з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дані правопорушення.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Також, слідчим суддею встановлено, що органами досудового розслідування доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які оцінені слідчим суддею в межах КПК України наданих на даній стадії кримінального провадження, що дає законні підстави для обмеження свободи підозрюваної.

Посилання захисника на дані про особу підозрюваної, були відомі слідчому судді, враховані ним при прийнятті оскаржуваного рішення, та не спростовують висновок слідчого судді, що підозрювана може вчинити дії, передбачені ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті(недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Колегія суддів уважає, що слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про те, що слідчим і прокурором не доведено недостатність застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановлених ризиків, а тому з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, застосував відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що буде цілком достатнім для забезпечення виконання покладених на неї обов`язків та запобігання встановленим ризикам. Не спростовують такий висновок слідчого судді доводи викладені в апеляційній скарзі захисника.

За таких обставин, враховуючи усі обставини провадження у їх сукупності, підстав для відмови у застосуванні запобіжного заходу, колегією суддів не встановлено.
Усі інші обставини, зокрема і наведені в апеляційній скарзі, згідно з вимогами КПК України будуть встановлюватись і перевірятись під час розгляду кримінального провадження по суті.

Враховуючи наведене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких захисник просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення, і підстав для відмови у застосуванні запобіжного заходу, колегією суддів не встановлено.
Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, з матеріалів судового провадження не вбачається.

Зважаючи на викладене, рішення слідчого судді є законним, обґрунтованим і вмотивованим, оскільки постановлене згідно з нормами матеріального права з ретельним дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України, та ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та об`єктивно оціненими судом, у порядку та в межах, передбачених на даній стадії кримінального провадження, натомість доводи та твердження захисника, про які йдеться в поданій апеляційній скарзі, колегія суддів вважає безпідставними, у зв`язку з чим приходить до висновку про залишення поданої апеляційної скарги без задоволення.

Керуючись ст.ст. 176 178, 181, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 24 липня 2022 року, залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 757/12951/22-к Справа №11-сс/824/2472/2022 Категорія: ст. 181 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції ОСОБА_10 Доповідач: ОСОБА_1