Справа № 991/2864/22
Провадження 1-кс/991/2881/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , дослідивши матеріали за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій ОСОБА_2 просить:
визнати бездіяльність посадової особи Державного бюро розслідувань, яка була відповідальна за внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, його звернення (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення 11.07.2022 року;
зобов`язати посадову особу Державного бюро розслідувань невідкладно внести відомості про вчинення злочину посадовою особою Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області, в особі начальника ОСОБА_3 , за ознаками складів злочинів, передбачених ст. 368, 351 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі звернення (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення 11.07.2022 року ОСОБА_2 та розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства.
В обґрунтування скарги ОСОБА_4 посилається на те, що ним 11.07.2022 подано звернення (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення до Державного бюро розслідувань, у якому повідомлялось про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 351, 368 КК України Головним управлінням Національної поліції України в Хмельницькій області в особі начальника ОСОБА_5 . Проте станом на час звернення зі скаргою - 05.08.2022 орган досудового розслідування не повідомив його про результати розгляду звернення від 11.07.2022.
Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України, з урахуванням положень глави 26 КПК України.
Тобто, визначення підсудності кримінального провадження є важливою складовою забезпечення права особи на справедливий розгляд судом, встановленим законом.
Так, предметна підсудність Вищого антикорупційного суду визначена у ст. 33-1 КПК України, у частині першій якої встановлено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
У примітці до ст. 45 КК України віднесено до корупційних злочинів кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.
У частині 5 ст. 216 КПК України визначено умови, за наявності хоча б однієї з яких Вищому антикорупційному суду підсудні вищевказані кримінальні правопорушення:
1) кримінальне правопорушення вчинено особою, зазначеною в п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, зокрема: особою вищого складу Національної поліції;
2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого ст. 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК України, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених ст.ст.191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК України, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);
3) кримінальне правопорушення, передбачене ст. 369, ч. 1 ст. 369-2 КК України, вчинено щодо службової особи, визначеної у ч. 4 ст. 18 КК України або у пункті 1 цієї частини.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України. (ч. 2 ст. 33-1 КПК України)
З аналізу наведених норм слідує, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Вказаний висновок кореспондується з нормами частини 1 статті 306 КПК України.
Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що ОСОБА_2 у зверненні (повідомленні) про вчинення кримінального правопорушення повідомляє про можливе вчинення Головним управління Національної поліції в Хмельницькій області в особі начальника ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 351, 368 КК України, у зв`язку з чим, просить зобов`язати посадову особу Державного бюро розслідувань внести відомості про вказані кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Однак, кримінальне правопорушення, передбачене ст. 351 КК України, не віднесене до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, тому слідчий суддя перевіряє наявність підстав для висновку, що кримінальне провадження за ст. 368 КК України, обставини щодо вчинення якого зазначені ОСОБА_2 у повідомленні від 11.07.2022, може бути предметно підсудним Вищому антикорупційному суду.
Із відкритих джерел встановлено, що начальник ГУ НП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , щодо якого подана заява про вчинення кримінального правопорушення, є полковником поліції.
Відповідно ст. 80 Закону України «Про Національну поліцію» звання полковник поліції віднесено до спеціального звання середнього класу.
Тобто, начальник ГУ НП в Хмельницькій області полковник поліції ОСОБА_7 не відноситься до суб`єктів вчинення кримінального правопорушення, перелік яких визначено п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, як умови підсудності справи Вищому антикорупційному суду.
Водночас, матеріали справи не містять відомостей про фактичний розмір предмета кримінального правопорушення, що позбавляє слідчого суддю можливості дійти висновку про наявність умови, визначеної у п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України.
Також не встановлена умова, передбачена у п. 3 ч. 5 ст. 216 КПК України, яка стосується злочинів, передбачених статтями 369 та ч. 1 ст. 369-2 КК України.
Отже, подана ОСОБА_2 скарга не підлягає розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в порядку здійснення судового контролю під час досудового розслідування та Вищий антикорупційний суд не є «судом, встановленим законом» для розгляду даної скарги.
Окрім цього, звертаю увагу, що згідно із ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Загальні положення щодо перебігу процесуальних строків передбачені в ст. 115 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У скарзі ОСОБА_2 зазначив, про факт звернення до Державного бюро розслідувань зі зверненням (повідомленням) від 11.07.2022 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1
Отже, з урахуванням положень ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості за цим зверненням (повідомленням) мали б бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань не пізніше 12.07.2022, а скарга на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, мала би бути подана не пізніше 22.07.2022.
Проте, ОСОБА_2 засобами електронної пошти звернувся до Вищого антикорупційного суду із скаргою від 05.08.2022, яка зареєстрована та передана на розгляд слідчому судді 08.08.2022.
Слідчий суддя зазначає, що перебіг передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України десятиденного строку на оскарження бездіяльності посадових осіб щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не пов`язаний з необхідністю та можливістю отримання заявником будь-яких відповідей від посадових осіб органів, уповноважених на здійснення такої діяльності.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.
Керуючись ст. 2, 7, 33-1, 303-304, 306, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу ОСОБА_2 , на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1