Справа №694/836/22
провадження № 1-кс/694/314/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

27.05.2022 року м. Звенигородка
Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
з участю підозрюваної ОСОБА_4 ,
захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_5
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0000404 від 25.05.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Звенигородка Черкаської області, проживаючої по АДРЕСА_1 , особи ромської національності, громадянки України, не працюючої, раніше не судимої,
яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -
в с т а н о в и в:
Старший слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_8 , в якому просить суд застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , підозрюваною за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України- строком на 60 діб.
В обґрунтування клопотання посилалася на те, що в провадженні слідчого відділення Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000404 від 25.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 травня 2022 року близько 15 години 30 хвилин ОСОБА_4 за попередньою змовою групою осіб, спільно з ОСОБА_9 , на автомобілі ВАЗ 2106 д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_10 , прибули до домоволодіння ОСОБА_11 , що розташоване по АДРЕСА_2 з метою заволодіння грошовими коштами шляхом вчинення шахрайства. Перебуваючи поруч з вказаним домоволодінням, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 повідомили потерпілій ОСОБА_11 , що на неї та її сина наведена порча і що її можна зняти шляхом проведення окремого ритуалу. Після чого, усі прослідували до веранди будинку по АДРЕСА_2 . Під час проведення даного ритуалу, як зазначила ОСОБА_9 , обов`язковою умовою зняття порчі є проведення обтирання усима грошовими коштами, які зберігаються у її домоволодінні. ОСОБА_11 , погодилась на пропозицію та принесла у загальному грошові кошти у сумі 21140 гривень, які віддала у руки ОСОБА_9 . Остання в свою чергу, після виконання певних дій, помістила грошові кошти разом з іншими предметами до рушника, який взяла у потерпілої, та попрохала потерпілу прослідувати до вітальні будинку. Поки вони переміщалися з кімнати у кімнату, у той час коли ОСОБА_4 перебувала поруч, ОСОБА_9 заволоділа грошовими коштами з рушника у сумі 21140 гривень, а згорток з рушника поклала на шафу у вітальні будинку зазначивши, що для зняття порчі для проведення ритуалу зняття, необхідно протягом 4 днів не чіпати згорток. Після чого, розуміючи, що їх спільний умисел, доведено до кінця, з грошовими коштами у сумі 21140 гривень, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_4 покинули будинок ОСОБА_11 , спричинивши останній матеріальну шкоду на вказану суму. Також слідчий зазначила, що підозрювана ОСОБА_4 усвідомлює, що за вчинений злочин в разі доведення її вини їй загрожує покарання у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення від покарання остання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Окрім цього, на даний час у кримінальному провадженні ще не допитані усі свідки, які володіють інформацією щодо вчинення

ОСОБА_9 та ОСОБА_4 даного кримінального правопорушення. При цьому, встановлено, що підозрюваній ОСОБА_4 відомо, де проживає потерпіла, відомо про похилий вік потерпілої та про те, що остання піддається впливу, що дає підстави вважати, що остання перебуваючи на волі, може незаконно впливати на потерпілу та на осіб, які матимуть статус свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом підбурювання, вмовляння, здійснення психологічного тиску чи залякування потерпілих та свідків у кримінальному провадженні. В ході досудового розслідування також встановлено, що підозрювана ОСОБА_4 немає постійного місця роботи, також не має постійного джерела доходу, що вказує на те, що вона не є соціально адаптованою людиною, що дає підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрювана ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Окрім цього, слідчий просить врахувати те, що ОСОБА_4 вчинила кримінальне правопорушення відносно особи похилого віку, що є обтяжуючою обставиною під час вирішення питання щодо покарання, та вчинила умисне кримінальне правопорушення що відноситься до злочинів проти власності.
В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання, посилаючись на обставини викладені вище.

Захисник у судовому засіданні просив застосувати відносно його підзахисної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту посилаючись на те, що ризики, на які посилалися прокурор та слідчий не доведені.
Підозрювана підтримала думку захисника та просила застосувати до неї запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.
Першочергового дії ОСОБА_4 органом досудового слідства кваліфіковані за ч.2 ст. 190 КК України, однак, під час розгляду клопотання її дії перекваліфіковані на ч.4 ст. 185 КК України.

Вислухавши міркування сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

25 травня 2022 року ОСОБА_4 . затримана в порядку ст. 208 КПК України.

Підозра щодо у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення ґрунтується на наступних матеріалах: -протокол заяви про вчинене кримінальне правопорушення

ОСОБА_11 від 25.05.2022; -протокол обшуку, а сааме автомобіля марки ВАЗ 2106 червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , на узбіччі дороги вул. Богдана Хмельницького в с. Водяники Звенигородського району Черкаської області від 25.05.2022 та відеозаписом його проведення;-показання потерпілої ОСОБА_11 від 25.05.2022;-показання свідка ОСОБА_12 від 25.05.2022;-показання свідка ОСОБА_13 від 25.05.2022;-показання свідка ОСОБА_14 від 25.05.2022;-показання свідка ОСОБА_15 від 25.05.2022;-протокол затримання ОСОБА_16 в порядку ст. 208 КПК України від 25.05.2022;-іншими матеріалами кримінального провадження.
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom), n. 32, Series A, № 182).

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для вирішення питання про застосування до неї обмежувального заходу. І саме запобіжний захід повинен сприяти досягненню мети досудового розслідування.

Докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий та підтримав в судовому засіданні прокурор, про те, що ОСОБА_4 , як особа, яка підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого, свідків та експерта, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом, не підтверджені в судовому засіданні та не дають достатніх підстав вважати, що ОСОБА_4 у разі обрання іншого, крім тримання під вартою, запобіжного заходу може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, у відповідності до положень ст. 178 КПК України, приймаючи рішення, слідчий суддя враховує положення ст. 183 КПК України та оцінює всі обставини в сукупності, зокрема наявність вагомих доказів про вчинення підозрюваним даного кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, яке є тяжким, відомості про особу підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором в судовому засіданні не доведено за допомогою обґрунтованих посилань той факт, що застосування більш м`яких запобіжних заходів недостатнє для запобігання ризиків, існування яких встановлено під час судового розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий, прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до матеріалів справи, слідчий суддя враховує той факт, що більшість слідчих дій вже проведено допит потерпілої, свідків, повідомлено про підозру та інші процесуальні дії.

Посилання прокурора на той факт, що у разі залишення підозрюваної на свободі, останній може переховуватися від органів правосуддя, не підтверджені жодними доказами та спростовуються поясненнями підозрюваної, яка не має наміру переховуватися від органів правосуддя.

В зв`язку з чим, слідчий суддя вважає необхідним обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем її реєстрації.

Судом оцінено у сукупності всі обставини справи, в зв`язку з чим вважає не доведеним, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зазначені обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або

ризикам, зазначеним в клопотанні слідчим.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

При обранні міри запобіжного заходу, яка може бути застосована до підозрюваної ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує посилання на наявність місця реєстрації та місця постійного проживання у підозрюваної, відсутність судимостей та приходить до висновку, що для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, покладених на нього КПК України, необхідно обрати відносно неї запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем її реєстрації.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрювану передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків.

Керуючись вимогами ст.ст. 132, 176 178, 181, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0000404 від 25.05.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Звенигородка Черкаської області, проживаючої по АДРЕСА_1 , особи ромської національності, громадянки України, не працюючої, раніше не судимої запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останній залишати житло за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого слідчого відділення Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, за першою вимогою;
- цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівниками органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою мають право з`явитися у житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.
Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити до 22.07.2022 року включно.
Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваній після її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено 30.05.2022 р.
Слідчий суддя ОСОБА_1