ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/800/22
Провадження № 1-кс/210/1034/22

"18" серпня 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони кримінального провадження, що приймають участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , представники власника майна, щодо якого накладено арешт - захисники (адвокати) ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 25 січня 2022 року за № 0000030, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 319, ч. 2 ст. 319, ч. 1 ст. 309 КК України ,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.
У клопотанні в порядку статті 174 КПК України ставиться питання про скасування арешту, накладеного 06 травня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у справі № 202/800/22 накладено арешт на тимчасово вилучені в ході обшуку проведеного, 02 травня 2022 року у приміщенні АДРЕСА_1 та предмети, а саме: грошові кошти у загальній сумі 2070 грн., мобільні телефони Samsung ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , Iphone 11, чорного кольору, ІМЕІ не відомий.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ відділу поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000030, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 319, ч. 2 ст. 319, ч. 1 ст. 309 КК України.
Під час досудового розслідування 02.05.2022 року у приміщенні ТОВ «Клініка ВСВ» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Соборності, 10, прим. 20, було проведено обшук, в ході якого вилучено майно, яке належить працівникові товариства лікарю - ОСОБА_6 , зокрема грошові кошти 2070 грн., мобільні телефони «Samsung» та iPhone 11 Pro.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 травня 2022 року, у справі № 202/800/22 накладено арешт на тимчасово вилучені в ході обшуку проведеного, 02 травня 2022 року у приміщенні АДРЕСА_1 та предмети, а саме: грошові кошти у загальній сумі 2070 грн, а саме купюри номіналом: 500 грн. (1 шт) ЄБ 6719608, купюри номіналом 200 грн.(3 шт), ГГ 8332502, ЄЖ 4913787, ГЗ 1272322, купюри номіналом 100 грн. (8 шт) АГ 2546983, УГ 1855288, КР 3222400, КР 7882658, УЄ 7473837, УК 8826053, УЄ 7368633, УС 1814490, купюри номіналом 50 грн.(2 шт) ТВ 0269941, УР 0867885, купюра номіналом 20 грн.(1 шт) ЕЕ3614054, купюри номіналом 10 грн.(5 шт.) ЮВ 2590133, ЮГ 9542585, ЮБ 3202151, ЮЗ 3952772, ЮВ 0906228, мобільні телефони Samsung ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , Iphone 11, чорного кольору, ІМЕІ не відомий, візитну картку КП «Фармація`КМР».
Заборонено будь-кому будь-яким чином відчуджувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, проведення відповідних експертиз та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.

Позиції сторін
Представники власника майна, на яке накладено арешт - ОСОБА_6 - адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні 18.08.2022 року підтримали клопотання, просили його задовольнити, оскільки відпала потреба в арешті майна, а арешт накладено необгрунтовано. Подальший арешт майна за відсутності передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання своєї власності, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, а тому клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Прокурор у судовому засіданні 18.08.2022 року просив суд відмовити в задоволенні клопотанні, оскільки на даному етапі досудового розслідування.
На виконання ухвали слідчого судді про відкриття провадження у справі, стороною обвинувачення надано матеріали досудового розслідування №0000030 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 319, ч. 2 ст. 319, ч. 1 ст. 309 КК України.
Мотивація суду
Стаття 124 Конституції України передбачає, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.
Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.
Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч.1 ст. 170 КПК України).
Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).
Вирішуючи питання про наявність підстав для скасування арешту майна, накладеного слідчим суддею в межах кримінального провадження №0000030, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 319, ч. 2 ст. 319, ч. 1 ст. 309 КК України, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Виходячи із положень ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується для досягнення дієвості кримінального провадження.
Норми, викладені у ст. 132 КПК України, визначають, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний перевірити можливість досягнення дієвості кримінального провадження без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження, що узгоджується із п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, відповідно до якої при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК).
Згідно з п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Таким чином, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчий суддя повинен:
- перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи;
- з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається ініціатор клопотання, без застосування цих заходів;
- враховувати, що обов`язок довести наявність трьох необхідних складових для їх застосування (частина третя статті 132 КПК України) покладається на слідчого та/або прокурора;
- взяти до уваги розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
- враховувати, що докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про застосування заходів забезпечення, подаються особою, яка заявляє таке клопотання.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 травня 2022 року, у справі № 202/800/22 накладено арешт на тимчасово вилучені в ході обшуку проведеного, 02 травня 2022 року у приміщенні АДРЕСА_1 та предмети, а саме: грошові кошти у загальній сумі 2070 грн, а саме купюри номіналом: 500 грн. (1 шт) ЄБ 6719608, купюри номіналом 200 грн.(3 шт), ГГ 8332502, ЄЖ 4913787, ГЗ 1272322, купюри номіналом 100 грн. (8 шт) АГ 2546983, УГ 1855288, КР 3222400, КР 7882658, УЄ 7473837, УК 8826053, УЄ 7368633, УС 1814490, купюри номіналом 50 грн.(2 шт) ТВ 0269941, УР 0867885, купюра номіналом 20 грн.(1 шт) ЕЕ3614054, купюри номіналом 10 грн.(5 шт.) ЮВ 2590133, ЮГ 9542585, ЮБ 3202151, ЮЗ 3952772, ЮВ 0906228, мобільні телефони Samsung ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , Iphone 11, чорного кольору, ІМЕІ не відомий, візитну картку КП «Фармація`КМР».
З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості його відчуження, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, що його незастосування призведе до відчуження майна, враховано доводи сторони обвинувачення щодо необхідності у накладенні арешту на зазначене майно.
Посилання в клопотанні про зняття арешту майна на те, що відпала потреба у подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження - арешту майна, не знаходять свого підтвердження в матеріалах справи.
Вказані у клопотанні адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна грошові кошти та мобільні телефони є предметами вчинення кримінального правопорушення та визнані в якості речових доказів.
Згідно частини 1 статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Оскільки майно, на яке накладено арешт відповідає критеріям, визначених у статті 98 КПК України, підстави для застосування арешту відповідно до статті 170 КПК України не перестали існувати, кримінальне провадження триває, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 травня 2022 року у справі № 202/800/22.
Так з наданих на дослідженння матеріалів кримінального провадження встановлено, що вилучені мобільні телефони оглянуті на підстави ухвали слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів, та в результаті тимчасового доступу задокументовано смс-листування, яке має доказове значення для розслідування кримінального провадження та встановлення обставин вчинення злочину.
Повернення речових доказів - мобільних телефонів, призведе до знищення змісту зафіксованих розмов, що унеможливить дослідження речових доказів та змісту листування на стадії судового розгляду у разі скерування обвинувального акту до суду.
Що стосується грошових коштів, вилучених під час обшуку, слідчий суддя враховує, що матеріали досудового розслідування містять достатньо доказів, які свідчать про те, що вилучені кошти могли бути здобуті злочинним шляхом та в подальшому до них може бути зстосована спеціальна компенсація.
Прокурор довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиціях частини 1, 2 статті 319 КК України, ч. 1 ст. 309 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 02 травня 2022 року обшуку , під час якого вилучені вказані у клопотанні речі, можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на вилучені грошові кошти накладено обґрунтовано та дотепер підстави для застосування заходу забезпечення кримінального провадження продовжують існувати.
Накладений арешт забезпечує досягнення мети і завдань кримінального провадження і на даному етапі досудового розслідування відповідає "справедливому балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав власника майна, а його скасування може призвести до втрати речового доказу, що у свою чергу завдасть шкоди подальшому проведенню повного та неупередженого досудового розслідування та судовому розгляду справи по суті.
Що стосується посилання заявника на те що, потреба у збереженні накладеного арешту на вказане вище майно відпала. вважаю за необхідне зазначити, що арешт у даному випадку накладено з метою забезпечення збереження речових доказів, що відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України надає можливість застосовувати захід забезпечення кримінального провадження та наклади арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Інші доводи заявника були ретельно дослідженні як слідчим суддею при накладені арешту, так і апеляційним судом при перегляді ухвали, втім не беруться до уваги, як такі, що дають можливість скасувати арешт майна, оскільки відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, слідчий суддя при розгляді відповідного клопотання має встановити лише те, що у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Визнання ж порушення норм кримінального процесуального законодавства під час проведення обшуку або інших підстав для визнання доказів незаконними на цій стадії кримінального провадження неможливе, але може бути предметом судового розгляду на підготовчому судовому засіданні та при розгляді справи по суті. За наведених обставин доводи адвоката у цій частині слідчим суддею також відхиляються.
Крім того, на думку слідчого судді на даному етапі скасування арешту є передчасним.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, передчасність зняття арешту, з метою забезпечення речових доказів, не підтвердження підстав, на які покликався заявник, для скасування арешту, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню.
Відмова в задоволенні клопотання не позбавляє власника ініціювати клопотання повторно, зокрема з посиланням на нові обставини, яким не була надана оцінка слідчого судді.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 25 січня 2022 року за №0000030, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 319, ч. 2 ст. 319, ч. 1 ст. 309 КК України - залишити без задоволення.
Ухвала про відмову в скасуванні арешту майна не підлягає апеляційному оскарженню.
Повний текст ухвали складено та проголошено 19 серпня 2022 року о 13 год.10хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідчий суддя: ОСОБА_1