ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1794/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" вересня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця України, українця, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючого, раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України,
в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 , визначивши незаконне зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, як головне джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, за допомогою мобільного додатку «Telegram», що був встановлений на належному ОСОБА_5 мобільному телефоні, у переписці із невстановленою досудовим розслідуванням особою - адміністратором телеграм каналу, що здійснює продаж наркотичних засобів та психотропних речовин, домовився щодо незаконного придбання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, з метою подальшого збуту на систематичній основі, шляхом здійснення «закладок», тобто схованок з речовинами.

Надалі, у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, ОСОБА_5 прибув за адресою: м. Київ, вул. Прирічна, 19-Є (координати 50.520787, 30.517585) та у куші виявив «закладку», тобто схованку з речовиною, в якій знаходилося 50 (п`ятдесят) згортків з клейкої стрічки синього кольору, в яких наявні полімерні пакети з пазовими замками, в кожному з яких кристалічна речовина білого кольору, що містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP та тримаючи їх при собі, покинув місце, тим самим придбав та розпочав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP з метою подальшого збуту, шляхом здійснення «закладок», тобто схованок з речовинами.

Після чого, 19 вересня 2022 року приблизно о 17 год. 50 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Ялинкова, 34, та зберігаючи при собі попередньо придбані згортки з клейкої стрічки синього кольору, в яких наявні полімерні пакети з пазовими замками, в кожному з яких кристалічна речовина білого кольору, що містить особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, побачив працівників поліції та з метою унеможливлення свого викриття та встановлення його причетності до незаконного збуту та зберігання з метою збуту психотропних речовин, викинув у траву 12 (дванадцять) згортків з клейкої стрічки синього кольору, в яких наявні полімерні пакети з пазовими замками, в яких кристалічна речовина білого кольору, що містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP.

В подальшому, 19 вересня 2022 року приблизно о 17 год. 55 хв. за адресою: м. Київ, вул. Ялинкова, 34, працівниками поліції було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в подальшому, під час особистого обшуку було виявлено та вилучено 34 згортки з клейкої стрічки синього кольору, в яких наявні полімерні пакети з пазовими замками, в одному з яких кристалічна речовина білого кольору, що містить особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, масою 0,602 г, яку ОСОБА_5 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15 лютого 1995 року, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 3 червня 2009 року, придбав та зберігав, з метою подальшого збуту.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено з метою збуту, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

- переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду так, як підозрюваний усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання (так як підозрюваний є уродженцем Донецької області), неявки на виклики слідчого та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення кримінальної відповідальності або полегшення свого становища;

- вчиняти нові злочини, оскільки підозрюваний на даний час не працевлаштований та не має постійного джерела доходів;

- продовжити свою злочинну діяльність, так як 12 липня 2022 року Голосіївським УП ГУНП у м. Києві притягнений до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

До підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим і не зможе стримати останнього від вчинення нових злочинів та останній буде й надалі переховуватися від органів досудового розслідування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні.

Також до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, останній буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у задоволенні клопотання слідчого просив відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Зазначив, що підозра є не обґрунтованою, оскільки його підзахисний придбав наркотичні речовини для власного вживання, а не з метою збуту. Також звернув увагу суду, що кримінальне правопорушення було вчинено в день, що не порушує ухвали Голосіївського районного суду м. Києва про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 відповідно до якої останньому заборонено залишати своє місце проживання з 23 год. 00 хв до 05 год. 00 хв.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника, стверджував, що придбав психотропну речовину для себе.

Відповідно до статті 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі.

Клопотання про застосування запобіжного заходу надійшло до суду 21 вересня 2022 року.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

21 вересня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 0003047 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною другою статті 307 КК України підтверджується рапортом працівників СДОП Дарницького УП ГУНП у м. Києві, щодо виявлення кримінального правопорушення; протоколом затримання та особистого обшуку ОСОБА_7 в ході якого було виявлено речовини, схожі на психотропні; протоколом огляду місця події, в ході якого було виявлено речовини, схожі психотропні; висновком експертизи матеріалів, речовин та виробів, відповідно до якого надані на дослідження речовини є особливо небезпечною психотропною речовиною; протоколами допитів свідків осіб, що були присутні під час виявлення та вилучення у ОСОБА_5 речовин; протоколом огляду мобільного телефону, в ході якого було виявлено фотозображення, що підтверджують причетність ОСОБА_5 до здійснення схованок з наркотичними/психотропними речовинами; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

Ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність відомостей про постійне місця роботи, проживання, може бути перепоною для його перебування у територіальній близькості від місця розташування органу досудового розслідування та явки на виклик органу досудового розслідування чи суду. Крім того, такий ризик наявний з огляду на тяжкість покарання у разі доведення вчинення ОСОБА_5 тяжкого злочину.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, зокрема, заборонених в обігу, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення наявний, оскільки підозрюваний буде намагатися уникнути кримінальної відповідальності.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та його продовження існує, оскільки, крім обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке могло приносити йому прибуток, слідчим зазначено, а стороною захисту не спростовано, про відсутність офіційного законного джерела доходу, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя. Разом з тим, ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 25 серпня 2022 року підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінено запобіжний захід у виді тримання під вартою на домашній арешт у нічний час, заборонивши підозрюваному ОСОБА_5 , залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв., наступної доби, в межах строку досудового розслідування. Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 12 вересня 2022 року задоволено клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 та продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 та заборонено йому залишати місце проживання у період з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. В період дії зміненого запобіжного заходу ОСОБА_5 вчинено нове кримінальне правопорушення.

Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною другою статті 307 КК України, є тяжким злочином.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307, передбачених пунктами 1, 2, 5 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність відомостей про постійне місце роботи та джерело доходу та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_5 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам. В тому числі домашній арешт не буде дієвим запобіжним заходом, який унеможливить вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, зокрема корисливих, оскільки слідчому судді не надано доказів про адресу його постійного довготривалого місця проживання.

Відповідно до частини статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на вид кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , враховуючи, те, що при зміні запобжного заходу з тримання під вартою на нічний домашній арешт, ОСОБА_5 вчинив нове кримінальне прапорушення за такою ж самою кваліфікацією ч. 2 ст. 307 КК України, суд вбачає підстави для виходу за межі розміру застави передбаченого для тяжких злочинів, і вирішив, що достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків буде застава у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 248 100 гривень.
Оскільки ступінь існуючих ризиків є досить високим, суд визнає виправданим покладення на підозрюваного у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави низки обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки; не відлучатися з населеного пункту за місцем реєстрації без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 185, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :
клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 ,обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 17 год 55 хв 19 вересня 2022 року.
Визначити ОСОБА_5 , заставу в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 248 100 гривень.
У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 ,підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 ,зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.
Дія ухвали закінчується 17 листопада 2022 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1