Справа № 359/5687/22
Провадження № 1-кс/359/1233/2022
У Х В А Л А
Іменем України
02 вересня 2022 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду з технічною фіксацією клопотання слідчого СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000743, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великі Телковичі Володимирець-кого району Рівненської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, на утриманні малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних осіб немає, раніше не судимого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

встановив:
31 серпня 2022 року слідчий СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся з вказаним клопотанням та обґрунтовує його тим, що СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000743 від 07.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Досудовим слідством встановлено, що 07 липня 2022 року близько 03 год. 20 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні спальної кімнати житлового будинку АДРЕСА_1 , спільно із ОСОБА_8 вели бесіду, в ході якої між останніми на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин розпочалась суперечка. В ході виниклої суперечки, з мотивів ревнощів, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на вбивство ОСОБА_8 . З метою реалізації свого злочинного умислу, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті іншій особі та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 взявши до рук лежачий неподалік кухонний ніж, завдав ОСОБА_8 не менше двох ударів в район грудної клітки та черевної порожнини, тобто у життєво-важливі органи. Далі потерпіла ОСОБА_8 з метою врятування свого життя самостійно покинула місце вчинення кримінального правопорушення та, перебуваючи на подвір`ї, в телефонній бесіді повідомила про даний факт третю особу, з метою викриття протиправних дій ОСОБА_4 та виклику працівників поліції. Таким чином, ОСОБА_4 з причин, що не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення (злочину) до кінця, а саме: вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті ОСОБА_8 . Згідно довідки КНП «Яготинська ЦМЛ» ЯМР у ОСОБА_8 виявлено тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого поранення грудної клітини, проникаюче поранення черевної порожнини з пошкодженням товстого кишківника. Дії підозрюваного ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Обґрунтованість оголошеної йому підозри підтверджується, зібраними в ході досудового розслідування доказами, доданими до клопотання.

Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05.07.2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. За час, що минув з моменту обрання запобіжного заходу, ризики, визначені п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК не зменшились. Так, злочин, інкримінований ОСОБА_4 , є особливо тяжким, оскільки за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Ця обставина свідчить про існування ризику, що під впливом тяжкості покарання ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на потерпілого та свідків з метою зміни останніми своїх показань, та таким чином перешкоджати досудовому розслідуванні у кримінальному провадженні. Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що інші запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того, в обґрунтування продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 слідчим наведено перелік дій, пов`язаних із завершенням досудового розслідування, які на даний час здійснити неможливо в повному обсязі. Тому слідчий просив продовжити дію запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 з покладенням відповідних обов`язків у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав доводи клопотання, та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечували з приводу задоволення клопотання.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши докази, приєднані до клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Встановлено, що ОСОБА_4 пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: незакінченого замаху на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (а.с.61-64).

За приписами ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
У ч. 6 ст. 181 КПК закріплено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя, звертає увагу, що КПК України не містить визначення терміну «обґрунтована підозра» і визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч.1 ст. 9 КПК України), яка відображена в рішенні від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а також в рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, згідно з якою вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Отже, на стадії досудового розслідування, слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, а саме копіями:
- протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення (злочину) від 13.07.2022, в якому потерпіла ОСОБА_8 вказує про обставини та механізм нанесення їй тілесних ушкоджень ОСОБА_4 ;

- протоколу огляду місця події від 07.07.2022 року, яким оглянуто місце вчинення злочину за адресою: АДРЕСА_1 , яким встановлено сліди злочину, зафіксована обстановку на місці події, а також виявлено та вилучено низку речових доказів, зокрема: знаряддя вчинення злочину ножа зі слідами речовини бурого кольору, змиви речовини бурого кольору з підлоги та інших об`єктів у будинку, одяг та ганчірку із слідами речовини бурого кольору;

- довідки КНП «Яготинська ЦМЛ» ЯМР № 14/430 від 07.07.2022, згідно якої у потерпілої ОСОБА_8 встановлено наступні тілесні ушкодження: проникаючого поранення грудної клітини, проникаюче поранення черевної порожнини з пошкодженням товстого кишківника;

- висновку експерта №СЕ-19/111-22/26626-Д від 13.07.2022, згідно якого встановлено: на знарядді вчинення злочину ножі, вилученому в ході огляду місця події від 07.07.2022, виявлено слід папілярного узору середнього пальця лівої руки підозрюваного ОСОБА_4 ;

- протоколу проведення допиту потерпілої ОСОБА_8 від 13.07.2022, протоколом додаткового допиту потерпілої від 19.08.2022 та протоколом проведення слідчого експерименту за її участі від 22.07.2022, в ході чого остання вказує на обставини нанесення ОСОБА_4 тілесних ушкоджень, розповівши та відтворивши механізм заподіяння двох ножових поранень;

- протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 07.07.2022 року, з якого вбачається, що остання вказала на відомі їй обставини щодо нанесення ОСОБА_4 ножових поранень ОСОБА_8 .
Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання, причетність ОСОБА_4 до нанесення тілесних ушкоджень ножем потерпілій є доведеною, а докази, наявні в матеріалах клопотання, в своїй сукупності можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_4 міг вчинити це кримінальне правопорушення. Натомість правильність правової кваліфікації дій ОСОБА_4 має доводитись у встановленому процесуальним законом порядку під час досудового розслідування та судового розгляду справи.
Крім того, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
05 липня 2022 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання з 20:00 год. до 07:00 год., а також покладено низку інших обов`язків, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 04 вересня 2022 року.

Згідно з вказаною ухвалою слідчого судді ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнані можливість переховування останнього від органу досудового розслідування, суду, та можливість впливу на потерпілу та свідка у цьому кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання, передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, та усвідомлюючи міру покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК).

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «В. проти Швейцарії» зазначив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що належна процесуальна поведінка підозрюваного, наявність у нього постійного місця проживання певним чином мінімізує вказаний вище ризик, однак повністю його не виключає.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Також вагомим є наведений стороною обвинувачення ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може здійснювати незаконний вплив на потерпілу та свідка у даному кримінальному провадженні.

На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу та свідка вказує те, що злочин вчинено із застосуванням насильства, яке пов`язане із спричиненням тілесних ушкоджень. При цьому актуальність даного ризику, підвищується тим фактом, що підозрюваний проживає разом із потерпілою, а також знає свідка ОСОБА_9 та йому відомо її місце проживання. Таким чином, існують реальні підстави протиправного впливу на потерпілу та свідка з метою зміни ними показань, так як показання в судовому засіданні останні ще не надавали. Вплив на потерпілу та свідка матиме безумовно негативні наслідки для досудового розслідування та може перешкодити досудовому розслідуванню та судовому розгляду. Однак ненастанню цього ризику можна запобігти шляхом заборони ОСОБА_4 спілкуватися із потерпілою та вказаним свідком з приводу обставин вчинення кримінального правопорушення.

Обставини, які б свідчили про те, що зазначені ризики зменшилися судом не встановлено.

Таким чином, прокурором у судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_4 не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Встановлено, що запобігання наведених вище ризиків становить суспільні інтереси, які полягають в забезпеченні правопорядку, відновленні порушених прав і свобод особи, зокрема потерпілого, та відправлення кримінального судочинства. Ці інтереси мають превалююче значення та виправдовують подальше перебування підозрюваного під домашнім арештом.

Також, на обґрунтування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до 04 вересня 2022 року, слідчим у клопотанні зазначено, що в ході досудового розслідування необхідно отримати висновки призначених експертиз, а саме: судово-медичної експертизи щодо встановлення характеру, локалізації, механізму спричинення та ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, виявлених на тілі ОСОБА_8 , п`яти молекулярно-генетичних експертиз щодо наявності біологічних слідів підозрюваного ОСОБА_4 та потерпілої ОСОБА_8 на відповідних речових доказах, а саме: змивах речовини бурого кольору з приміщення будинку; змивах речовини бурого кольору зі знаряддя вчинення злочину; змивах речовини бурого кольору з долонь підозрюваного ОСОБА_4 ; судово-психіатричної експертизи щодо встановлення осудності ОСОБА_4 на момент вчинення ним кримінального правопорушення, а також забезпечення сторін кримінального провадження в ознайомленні з наявними матеріалами, і зазначене, на думку слідчого судді, прямо вказує на об`єктивну неможливість завершити досудове розслідування з направленням в подальшому обвинувального акту до суду в межах строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту, визначеного раніше.

Постановою керівника Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_10 від 30.08.2022 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000743, продовжено до трьох місяців, тобто до 07 жовтня 2022 року.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що існують законні підстави та виправдані потреби для задоволення поданого слідчою клопотання, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 для забезпечення досягнення завдань в цьому кримінальному провадженні, в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.10.2022 року.

Одночасно слід продовживши строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-198, 205, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання слідчого СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великі Телковичі Володимирецького району Рівненської області, громадянина України, за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 , у межах строку досудового розслідування, та покласти на останнього такі обов`язки:

- без дозволу слідчого, прокурора або суду не відлучатись з місця проживання з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин;

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду на визначений ними час;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_8 та свідком ОСОБА_9 з приводу обставин вчинення кримінального правопорушення (злочину), а також їх процесуальної поведінки під час досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження;

- не вживати алкогольні напої за місцем проживання, а також не відвідувати місця продажу та вживання алкогольних напоїв.

Строк дії цієї ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 07 жовтня 2022 року.

Виконання ухвали слідчого судді покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під домашнім арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням обов`язків покласти на слідчих Бориспільського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області, які здійснюють досудове розслідування та прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду, а для підозрюваного з моменту отримання її копії.

Оголошення повного тексту ухвали слідчого судді здійснено 05 вересня 2022 року о 16 год. 15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1