Справа № 497/579/22
Провадження № 1-кс/497/210/22
УХВАЛА

01.04.2022 року Болградський районний суд Одеської області в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м.Болград, клопотання слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000154 від 29.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Дмитрівка Болградського району Одеської області, за національністю гагауза, громадянина України, з середньою освітою, директора ФГ «Салик плюс, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

31.03.2022 року слідчий СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 .
З клопотання вбачається, що в період з 21 по 22.03.2022 року, у ранці, більш точний час в ході слідства не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи у домоволодінні по АДРЕСА_1 за місцем свого мешкання, під час телефонних зв`язків з невстановленою особою на ім`я ОСОБА_8 та невстановленою особою на прізвище ОСОБА_9 , вступив у протиправну змову, спрямовану на організацію незаконного переправлення через державний кордон України до Республіки Молдова, поза межами прикордонного контролю, громадян України ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 розподілів між собою ролі кожного.

Згідно досягнутої змови невстановлена особа на ім`я ОСОБА_8 повинна була доставити ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 з міста Одеса до міста Арциз Болградського району та передати зазначених осіб ОСОБА_4 та невстановленої особі на прізвище ОСОБА_9 , які в свою чергу повинні були забезпечити переправлення зазначених громадян України, через державний кордон України з Республікою Молдова поза межами встановлено пункту пропуску.

23.03.2022 року приблизно в 18:00 годині, точний час досудовим слідством не встановлено, невстановлений водій таксі за дорученням невстановленою особи на ім`я ОСОБА_8 , якій виконуючи свою роль у спільному умислі на невстановленому автомобілі доставив ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 з міста Одеси до міста Арциз Болградського району Одеської області де їх очікувала інша невстановлена особа, яка на автомобілі марки «Фольцваген» доставила їх з міста Арциза до села Дмитрівка Болградського району де їх очікували ОСОБА_4 та невстановлена особа на прізвище ОСОБА_9 .

У подальшому, ОСОБА_4 та невстановлена особа на прізвище ОСОБА_9 , виконуючи свою роль у спільному умислі, у проміжку часу з 23 по 26.03.2022 року забезпечили проживання ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у різних житлових приміщеннях села Дмитрівка Болградського району, очікуючи можливості безперешкодного перетинання державного кордону України поза межами пункту пропуску.

26.03.2022 року приблизно у 04:00 годині, ОСОБА_4 та невстановлена особа на прізвище ОСОБА_9 , виконуючи свою роль у спільному плані в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, розмістили у якості пасажирів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 до автомобіля марки JEEP Laredo CRD з реєстраційним номером НОМЕР_1 та спільно прослідували до земельної ділянки за селом Дмитрівка Болградського району у напрямку села Валя-Пержей Чадир-Лунгського району Республіки Молдова в районі прикордонного знаку 0738/25.

При намаганні незаконно перетнути державний кордон України з Республікою Молдова в обумовленому напрямку між населеними пунктами с. Дмитрівка Болградського району Одеської області України та селом Валя-Пержей Чадир-Лунгського району Республіки Молдова ОСОБА_4 , невстановлена особа на прізвище ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 були викрити працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 2 ст. 332 КК України, як організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчинена за попередньою змовою групою осіб.
За наявністю достатніх доказів, 30 березня 2022 року о 17 годині 55 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, за ознаками: - організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчинена за попередньою змовою групою осіб.
Слідчий враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також особу підозрюваного ОСОБА_4 , тяжкість злочину, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду при фактичних обставинах цього кримінального провадження, обумовлюється й серед іншого, можливістю притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності, зокрема суворістю передбаченого покарання за вчинення злочину, у якому обґрунтовано підозрюється останній, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 7 років.
Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання, та звернула увагу суду на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні зазначеного тяжкого злочину, та є достатньо підстав, які безпосередньо вказують на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, але він позитивно характеризується за місцем проживання, має сім`ю та займається господарською діяльністю, пов`язаною з сільським господарством. Тому слідство вважає за достатньою мірою запобіжного заходу у вигляді застави.
Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні з клопотанням не погодилися та посилалися на безпідставність обрання запобіжного заходу, та взагалі підозри в цілому, оскільки ОСОБА_4 вину не визнає.
Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Як встановлено судом до ЧЧ Болградського РВП надійшло повідомлення про те, що було організовано незаконне переправлення ОСОБА_10 , ОСОБА_11 через державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску, з корисливих мотивів невстановленою особою, яка здійснювала керівництво, сприяла порадами та вказівками.

Вказані відомості 29.03.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000154 за правовою кваліфікацією ч.3 ст.332 КК України.
29.03.2022 року о 18:31 годині ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою в скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Постановою слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_13 від 30.03.2022 року було змінено кваліфікацію кримінального правопорушення з ч.3 на ч.2 ст.332 КК України.
30 березня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, за ознаками: - організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчинена за попередньою змовою групою осіб.
Так, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- повідомленням про виявлення ознак вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 29.03.2022 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 29.03.2022 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 29.03.2022 року;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).
Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».
Застосування будь-якого запобіжного заходу має наслідком покладання ряду процесуальних обов`язків на підозрюваного, обвинуваченого, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Частиною першою ст. 176 КПК України передбачений запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ст. 182 КПК України, з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з під варти внаслідок внесення застави, визначеної судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Згідно вимог ст. 182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України строку дії застави як запобіжного заходу не передбачено.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі від 30.12.2016 № 9-3167/0/4-16 звертав увагу суддів, зокрема, на необмежений строк застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні, таких як застава, особиста порука. За ч. 6 ст. 194 КПК України, обов`язки передбачені частиною 5 цієї статті можуть бути покладені судом на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
У той же час, не продовження обов`язків не тягне за собою припинення чи скасування запобіжного заходу у вигляді застави.
Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний (обвинувачений) може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним (обвинуваченим) зазначених дій.
При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний (обвинувачений) обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Так, орган досудового розслідування у своєму клопотанні зазначив такі ризики, передбачені ст.177 КПК України як:
- переховування від органу досудового розслідування;
- знищення речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- незаконний впливав на свідків у кримінальному провадженні.
Але обґрунтовує тільки один з ризиків, а саме переховування від органу досудового розслідування у зв`язку з тяжкістю покарання, передбаченого інкримінованої йому в підозрі статті у вигляді позбавлення волі від п`яти до семи років, з чим повністю погоджується суд, щодо наявності інших ризиків слідчий не зазначив жодного аргументу.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах « Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.
Вирішуючи питання щодо доцільності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч.3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Тобто законодавцем передбачена можливість обрання більш м`якого запобіжного заходу, в той час як обрання більш суворого законодавством не передбачена.
Тобто на стадії досудового розслідування слідством вирішується питання щодо доцільності обрання того або іншого запобіжного заходу для виконання підозрюваним своїх обов`язків під час досудового розслідування, а слідчий суддя може лише пом`якшити обраний запобіжний захід.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді застави для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя та суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Так, відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Так судом встановлено, що ОСОБА_4 одружений, має трьох дітей, які знаходяться на його утриманні, за місцем проживання характеризується позитивно. З 01 жовтня 2020 року є головою ФГ «САЛИК ПЛЮС» та займається сільськогосподарською діяльністю, тобто на даний час йде посівна, та він повинен приймати активну діяльність у підприємстві. Як людина характеризується як дуже чуйний, надає спонсорську допомогу дитячому садку, школі та іншим підприємствам, за період проживання в селі скарг від жителів села у його відношенні не надходило.
За таких обставин слідчий суддя оцінивши всі обставини, визначені ст. 178 КПК України, а саме: стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, те що він не був судим; вважає, що доцільно застосувати відносно ОСОБА_4 такий запобіжний захід як застава, що буде пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч.4 та ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього
Розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні питання визначення суми застави, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан обвинуваченого, наявність утриманців, стан здоров`я, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст. 182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 є головою та співзасновником ФГ «САЛИК ПЛЮС», окрім нього членом господарства є його мати, спільний дохід підприємства за рік, з його показів, складає приблизно 1 000 000 грн., тому суд приходить до висновку виходу за межі розміру застави передбаченої п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Саме такий розмір застави та зазначені вище обов`язки, на думку суду, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, і не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочинів, що інкримінуються обвинуваченому, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку обвинуваченого під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання обвинуваченим обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).
Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_4 вимоги ч.6 ст. 182 КПК України, а саме те, що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. В зв`язку з чим необхідно зобов`язати прокурора у випадку не внесення визначеної судом суми застави у строк зазначений в ухвалі, звернутися до слідчого судді з клопотання про обрання більш суворого запобіжного заходу.

Окрім того, у зв`язку з обранням ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, необхідно звільнити його з під варти в залі суду, тому суд вирішує також це питання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 184, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 120 (ста двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 297 720 (двісті дев`яносто сім тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом до 29 травня 2022 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору та суду.

Зобов`язати прокурора, у випадку не внесення визначеної судом суми застави у строк зазначений в ухвалі, звернутися до слідчого судді з клопотання про обрання більш суворого запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 .

У звязку з обранням запобіжного заходу у вигляді застави, звільнити ОСОБА_4 з під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали до 29.05.2022 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст рішення складено 04.04.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1