Справа № 296/4570/22
У Х В А Л А
Іменем України

02 серпня 2022 рокум. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно, належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, квартрири за адресою: АДРЕСА_1 , та автомобіль MERCEDES-BENZ VITO зеленого кольору днз: НОМЕР_1 (VIN- НОМЕР_2 ), двигун ( НОМЕР_3 ).

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про необхідність повернення клопотання слідчому для усунення недоліків з наступних підстав.

У силу ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого можливості відчужувати певне його майно.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мета відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, всупереч п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, у поданому слідчим клопотанні про арешт майна органами досудового розслідування не визначено чіткої мети та підстав необхідних для накладення арешту на майно, а цитування ч.ч.1,2 ст.170 КПК України не є належним виконанням вимог КПК щодо змісту клопотання.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна слідчому для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 132, 171-173КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно - повернути для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків 72 години з моменту отримання копії ухвали.

В тексті нової редакції клопотання визначити підстави, мету та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна згідно ч. 2 ст. 171 КПК України.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Суддя ОСОБА_1