Справа № 953/6908/21
н/п 1-кс/953/7653/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" серпня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
скаржника ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на рішення, дії та бездіяльність слідчого та прокурора у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000343 від 11.04.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:
На розгляді слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 перебуває скарга захисника ОСОБА_4 на рішення, дії та бездіяльність слідчого та прокурора у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000343 від 11.04.2021 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в якій захисник ОСОБА_4 просить скасувати повідомлену ОСОБА_5 підозру від 04.06.2021 року.
В обґрунтування поданої скарги захисник ОСОБА_4 зазначив, що у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000343 від 11.04.2021 року, слідчим, за погодженням з прокурором було вручено ОСОБА_5 повідомлення про підозру від 04.06.2021 року на українській мові з врученням її перекладу російською мовою, не дивлячись на той факт, що останній спілкується виключно азербайджанською мовою, не розуміючи при цьому ані українську, ані російську мови, про що повідомлялось слідчому та прокурору. Крім того, захисник ОСОБА_4 зазначив, що повідомлення про підозру від 04.06.2021 року не відповідає фактичним обставинам справи та доказам, оскільки його підзахисний захищався від нападу та не вчинював інкримінованого йому кримінальне правопорушення, що підтверджується відеозаписом, знятого на камеру відеоспостереження закладу.
Прокурором Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 через канцелярію суду подано заперечення проти скарги адвоката ОСОБА_6 , в якому прокурор зазначає, що ОСОБА_5 повідомлення про підозру було вручене в присутності адвоката ОСОБА_7 та в присутності перекладача з української мови на російську, оскільки ОСОБА_8 усно заявив, що погано розуміє українську мову але добре розуміє, розмовляє та пише російською мовою. Йому було роз`яснена суть підозри та після того, як він повідомив, що йому усе зрозуміло та він розуміє, що його підозрюють у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, про що він розписався в повідомленні про підозру про отримання її копії. Крім того, йому була вручена копія про підозру на російській мові, яку він розуміє. Також, ОСОБА_5 за місцем його реєстрації було направлено поштою переклад повідомлення про підозру на азербайджанській мові, хоча згідно ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою, при цьому, ОСОБА_5 народився на території України та є громадянином України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 подану скаргу підтримав в повному обсязі та просив задовольнити на підставі доводів викладених у своїй скарзі.
В судовому засіданні прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 проти задоволення скарги заперечував у повному обсязі за необґрунтованістю та безпідставністю.
Слідчий суддя, дослідивши документи та оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
У п. 14 ч. 1 ст. 3 КПК України, зазначено, що саме зі стадії повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення починається притягнення такої особи до кримінальної відповідальності.
Частиною 1 ст. 24 КПК України визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України підозрюваним, його захисником на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
Слідчим суддею встановлено, що СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000343 від 11.04.2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Главою 22 КПК України регламентуються процесуальні питання повідомлення особи про підозру. Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.
З міст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
06.04.2021 року в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000343 від 11.04.2021 року, слідчим СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 відповідно до ст. ст. 42, 276, 277, 278 КПК України, складено повідомлення про підозру відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яке підписано старшим слідчим СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова, перекладено ОСОБА_10 та підписано особисто ОСОБА_5 06.04.2021 року. Зі змісту вищезазначеного вбачається, що текст оскаржуваного повідомлення про підозру містить передбачені КПК України обов`язкові складові.
За змістом ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, має місце та підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
Отже, визначений КПК України стандарт доказування «поза розумним сумнівом» для доведення винуватості стороною обвинувачення особи у вчиненні нею кримінального правопорушення до обґрунтованості підозри на стадії досудового розслідування не застосовується, та відповідно, є нижчим.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Таким чином, аналіз повідомлення про підозру дає підстави стверджувати те, що воно за своїм змістом у повній мірі відповідає вимогам ст. 277 КПК України, підозра є обґрунтованою, у ході повідомлення про підозру були дотриманні також інші вимоги закону, визначені главою 22 КПК України.
На думку слідчого судді доводи скарги захисника ОСОБА_4 в частині незаконності підозри фактично стосуються питань доведеності вини, оцінки доказів та правильності кваліфікації дій підозрюваного, проте з`ясування цих обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру. У зв`язку із викладеним, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги.
На підставі викладеного, керуючись практикою Європейського суду з прав людини, ст. ст. 2, 3, 8, 24, 42, 135, 276-279, 303-309, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на рішення, дії та бездіяльність слідчого та прокурора у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000343 від 11.04.2021 року відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя -