Справа № 442/1780/18
Провадження № 1-кс/442/1929/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2021 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні матеріали провадження за клопотанням представника потерпілого ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 про встановлення строку для здійснення кримінального провадження,
в с т а н о в и в :
ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді в інтересах потерпілого ОСОБА_4 з клопотанням, в якому просить встановити строк 30 (тридцять) днів для повідомлення про підозру боржнику або іншого остаточного процесуального рішення по кримінальному провадженню № 0001351 від 01.07.2015 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КПК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що досудове розслідування кримінального провадження № 0001351 внесено до ЄРДР 01.07.2015 за ч. 1 ст. 164 КК України щодо несплати аліментів ОСОБА_5 на утримання сина ОСОБА_4 здійснюється більше шести років. Тривале досудове розслідування суттєво обтяжує права та інтереси потерпілого, тому і було подано відповідне клопотання.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про розгляд скарги.

Заслухавши пояснення представника потерпілого, дослідивши представлені матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Розумність строків є однією із загальних засад кримінального провадження, встановлених ст. 7 КПК України.

Так, у п. 21 ст. 7 КПК України передбачено загальну засаду кримінального провадження розумність строків, правова реалізація якої спрямована на захист сторін від затягування кримінального процесу.
Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження суд.
Дотримання розумних строків кримінального провадження є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 ЄКПЛ щодо права кожного на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Відповідно до вимог ст. 113 КПК України процесуальні строки це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідними положеннями цього Кодексу.
Статтею 114 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, задля забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, має право встановлювати процесуальні строки в межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.
Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, а також мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.
Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження встановлені ч. 3 ст. 28 КПК України, до яких належать: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Судом встановлено, що в провадженні Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 01.07.2015 до ЄРДР за № 0001351, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України.
ОСОБА_3 просить встановити строк 30 (тридцять) днів для повідомлення про підозру боржнику або іншого остаточного процесуального рішення по кримінальному провадженню № 0001351 від 01.07.2015.
Порядок здійснення повідомлення про підозру у кримінальному провадженні визначений главою 22 КПК України.
При цьому, зазначені у цій главі положення не містять обов`язкової вимоги здійснення такої процесуальної дії, як повідомлення про підозру, у визначений законом строк.
Системний аналіз ст.ст. 28, 113, 114 КПК України дає підстави для висновку, що слідчий суддя може встановити процесуальний строк лише для конкретних процесуальних дій, які підозрюваний, потерпілий або інші особи, права та інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, вважають за необхідне здійснити у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені КПК України.
При цьому при вирішенні клопотання необхідно виходити із недопустимості порушення процесуальної самостійності дізнавача, прокурора, що передбачені ч. 1 ст. 36, ч. 4 ст. 40-1 КПК України. Реалізуючи повноваження щодо забезпечення розумних строків, суб`єкти, зазначені у ч. 6 ст. 28 КПК України, у тому числі і слідчий суддя не можуть втручатися у законну діяльність та компетенцію один одного.
Тобто, здійснення слідчим суддею судового контролю за досудовим розслідуванням в кримінальному провадженні щодо дотримання органом досудового розслідування розумних строків для виконання процесуальної дії або для прийняття процесуального рішення може мати місце лише у випадку недотримання строків, передбачених положеннями діючого Кримінального процесуального кодексу України, або під час розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строку досудового розслідування.
Виходячи з наведених положень КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що оскільки ОСОБА_3 у поданому клопотанні щодо встановлення строку для повідомлення про підозру або іншого остаточного процесуального рішення порушує питання, строк виконання яких КПК України не передбачений, а тому слідчий суддя не вбачає правових підстав для задоволення клопотання.
При цьому, слідчий суддя враховує практику ЄСПЛ, який неодноразово зазначав свою позицію щодо непроведення державними органами влади ефективного розслідування, що призводить до порушення ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчим, а в подальшому дізнавачем здійснюється досудове розслідування уже більш, як шість років, що не свідчить про ефективне розслідування, що потребує здійснення ретельного контролю зі сторони Дрогобицької окружної прокуратури та Львівської обласної прокуратури, зокрема у спосіб передбачений п. 4 ч. 2 ст. 36 КПК України.
Тобто прокурор уповноважений доручати дізнавачу, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом, для дотримання процесуальних строків з метою дотриманням права людини на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, визначеного статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Керуючись ст.ст. 28, 36, 40-1, 114, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 про встановлення строку для здійснення кримінального провадження відмовити повністю.
Звернути увагу керівників Дрогобицької окружної прокуратури та Львівської обласної прокуратури на необхідність доручати дізнавачу, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом, для дотримання процесуальних строків з метою дотриманням права людини на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, визначеного статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1