ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/354/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , поданого в порядку статті 225 КПК України про допит свідка в судовому засіданні,за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001368 від (інформація відсутня) за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 , діючий в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , у порядку статті 225 КПК України 02 лютого 2022 року звернулась до слідчого судді із клопотанням, яке надійшло до слідчого судді 03 лютого 2022 року, про допит свідка в судовому засіданні, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001368 від (інформація відсутня) за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Дарницького РУ ГУ НП в м.Києві перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001368 від (інформація відсутня) за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України. Підозрюваним є ОСОБА_3 , який в судовому засіданні при обранні йому запобіжного заходу дав покази про те, що потерпілого вдарив лише один раз в обличчя з огляду на те, що саме потерпілий близько 01.30 год. вночі стука в його двері, вів себе агресивно, вимагам виключити музику, яка взагалі не грала, та неодноразово намагався вдарити підозрюваного. ОСОБА_3 вказав, що вдарив потерпілого не з метою спричинення йому тілесних ушкоджень, а лише з метою зменшити агнествну поведінку потерпілого та припинити конфлікт. При одночасному допиті підозрюваного і потерпілого, проведеного 31.01.2022 року ОСОБА_3 повідомив, що потерпілий перший розпочав бійку, розбив йому ніс та порвав футболку, в яку ОСОБА_3 був одягнутий. Зазначений факт може підтвердити знайома дівчина ОСОБА_3 . ОСОБА_4 , з якою ОСОБА_3 зв`язкувався безпосередньо після конфліку з потерпілим по відозв`язку, розповів їй про конфлікт, та вона бачила пошкодження на обличчі та одежі останнього. На даний час такий свідок знаходиться в м.Києві приблизно до 08.02.2022 року, після цієї дати відлітає до своєї країни, що унеможливлюватиме її допит у подальшому при розгляді справи в суді, з огляду на це просить здійснити допит свідка в судовому засіданні.
Вивчивши та дослідивши подане клопотання з доданими до нього матеріалами, а саме: зміст клопотання, ордер адвоката, слідчий суддя дійшов до висновку про поверення клопотання на підставі аналогії закону як особі, яка не підтвердила свій статус сторони кримінального провадження(представника підозрюваного), який згідно правила ч.1 ст. 225 КПК України має право звернутися до слідчого судді із таким клопотанням.

При цьому, статус ОСОБА_3 як підозрюваного не вбачається з документів, наданих адвокатом до слідчого судді, жодним доказом не підтверджений.

Так, положенням ст. 225 КПК України визначені правила подачі клопотання про допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні, а також коло осіб, які мають право звертатися із таким клопотанням (сторони кримінального провадження).
Відповідно до ч.1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.
При цьому, статус ОСОБА_3 як підозрюваного, не вбачається з документів, наданих адвокатом ОСОБА_2 до слідчого судді, тобто жодним доказом не підтверджений. Більше того, таке клопотання не містить інформації про кримінальне провадження, відомості про внесення до ЄРДР (його дата), відсутній витяг із ЄРДР, ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу тощо.

Слідчий суддя, вивчивши подане клопотання, встановив, що заявник, звертаючись із таким клопотанням, не підтвердив свій стасус захисника підозрюваного, тобто вказаний документ є обов`язковим, який повинен бути долученим до матеріалів клопотання задля підтвердження наявності відповідного процесуального статусу, адже слідчий суддя неуповноважений самостійно збирати докази, та повинен приймати рішення на підставі наданих до суду документів. Крім цього, до клопотання обов`язково надається копія витягу з ЄРДР, чого слідчому судді цим заявником не надано.
Дане клопотання подано без вказаних документів (додатків) до нього, що унеможливлює його розгляд.
Застосувуючи аналогію закону, п.1 ч.2 ст. 304 КПК України, клопотання підлягає поверненню особі, яка не має права його подавати (за відсутності підтвердження статусу заявника як захисника підозрюваного у кримінальному провадженні (сторони кримінального провадження).
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 24 КПК України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує правового регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Подання клопотання у прядку статті 225 КПК України має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, задля чіткого та імперативного визначення процедур та запобігання свавільного використання владними органами своїх повноважень та забезпечення умов справедливого судочинства.

Так, права та свободи людини і громадянина, у відповідності до ст. 55 Конституції України, захищаються судом, при цьому кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Разом з цим, специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу її процедуру, яка здійснюється, водночас право на звернення у кримінальному процесі забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків подання (у деяких випадках і розгляду).

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що повернення клопотання не позбавляє особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою її повернення та повторного звернутись до слідчого судді з порушенням питання відповідно до положень ст. 201 КПК України.
В свою чергу в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.
При цьому відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Іванов проти України "(Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74 - 75, рішення від 07 грудня 2006 року) сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально - правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.
Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.
У справі Preda and Dardari v. Italy (1999) Суд вказав, що метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь - яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією.
На підставі вищевикоаденого, керуючись ст. ст. 201, 303, 304 КПК України, суддя слідчий -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , поданого в порядку статті 225 КПК України про допит свідка в судовому засіданні,за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001368 від (інформація відсутня) за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України, - повернути.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: