Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/2019/21

Номер провадження: 1-кс/511/712/21

27.09.2021 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у в игляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Розалівка, Роздільнянського району, Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
В ніч з 30.07.2021 на 31.07.2021, більш точного часу встановити не надалось можливим, у ОСОБА_6 , який знаходився біля території домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1 виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, 31.07.2021, приблизно о 02:00 годині ночі, ОСОБА_6 впевнившись у відсутності поблизу сторонніх осіб, діючи умисно, з метою незаконного власного збагачення, відчинивши не зачинену на запираючий пристрій хвіртку, проник на територію домоволодіння що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , знаходячись на території подвір`я, через незачинені на запираючий пристрій двері, проник до приміщення сараю, звідки скоїв крадіжку зварювального апарату марки «ДНІПРО-М САБ-250 Н», після чого з викраденим майном з місця скоєння злочину зник, розпорядившись ним на власний розсуд. Своїми умисними діями ОСОБА_6 завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду у розмірі 1950 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, кваліфікованого як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням до іншого приміщення.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 19.09.2021 у вечірній час, більш точного часу встановити не надалось можливим, у ОСОБА_6 , який знаходився біля території домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_2 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_6 діючи умисно, з метою незаконного власного збагачення, перестрибнувши через паркан, проник на територію домоволодіння що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де мешкає ОСОБА_8 .

Знаходячись на подвір`ї зазначеного домоволодіння, ОСОБА_6 побачивши ОСОБА_8 який знаходився на веранді будинку, погрожуючи пошкодженням майна, повідомив останньому, що він забере для власного користування телевізійну антену, яка знаходиться на подвір`ї домоволодіння що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , на що ОСОБА_8 заперечив, зазначивши про незаконність його дій та повідомив, що вказана телевізійна антена належить ОСОБА_7 .

В подальшому, продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_6 отримавши відмову від ОСОБА_8 , відкрито заволодів телевізійною антеною, після чого з місця скоєння злочину зник, розпорядившись нею на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_6 завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду у розмірі 447 гривень.

24.09.2021 ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Розалівка, Роздільнянського району, Одеської області, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні ним злочинів передбачених ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 186 КК України.

Вищевказана підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

Відповідно до вимог пункту четвертого частини першої статті 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання, незаконно впливати на потерпілого, чи свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ніде не працює, міцних соціальних зв`язків не має, на утриманні нікого не має, може знищити, сховати, спотворити речі, які мають важливе значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час органом досудового розслідування не завершено проведення всіх слідчих (розшукових) дій в рамках кримінального провадження; може впливати на потерпілого, свідка.

На думку слідчого та прокурора, запобігти вищевказаним ризикам можливо лише обравши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування до підозрюваного ОСОБА_6 міри запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки, домашнього арешту є недоцільним, оскільки дані запобіжні заходи не зможуть запобігти вищенаведеним ризикам та забезпечити виконання обов`язків підозрюваного.

Міра запобіжного заходу у вигляді застави також не є дієвим заходом в даному випадку, оскільки підозрюваний офіційно ніде не працює, а також не має постійного заробітку.

Позиція учасників справи.
Слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000312, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2021року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185, ч.3 ст. 186 КК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим та прокурором доведено, що наразі наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненням злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Крім того, дослідженні матеріали клопотання свідчать про те, що дійсно, наразі існують ризики, які передбачені диспозицією статті 170 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання, вчинити інше кримінальне правопорушення ( так , як вчинив кримінальні правопорушення в період, коли було по іншому кримінальному правопорушенні передбаченому ч.2 ст.186 КК України було обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту ) ; може знищити, сховати, спотворити речі, які мають важливе значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню. Саме наявна поведінка підозрюваного і дає суду підстави для задоволення вказаного клопотання.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що останній раніше не судимий, здійснює не гарний образ життя, не працює, та не має міцний соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава.

Слідчий суддя врахував практику Європейського суду з прав людини щодо наявності ризиків, який неодноразово зазначав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення ЄСПЛ за скаргою №26772/95 від 06.04.2000 року по справі «Лабіта проти Італії», пп. 162-165).

На виконання положень частини третьої статті 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі становить 45 400 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пункт четвертий частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частина третя статті 183 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 2 статті 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити .

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з моменту затримання, тобто з 27 вересня 2021 року до 25.11.2021 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2021 року) в сумі 45400 гривень (сорок п`ять тисяч чотириста гривень) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1