Провадження №: 1-кс/755/325/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" лютого 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005645 від 07.11.2020 року про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005645 від 07.11.2020 року.
У судове засідання учасники кримінального провадження не з?явилися, прокурор просив клопотання задовольнити у його відсутність та скасувати арешт із майна.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Із норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Також, ст.22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 02.12.2020 року за клопотанням слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005645 від 07.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), шляхом позбавлення права на його відчуження.
Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 16 серпня 2021 року задоволено повністю позовну заяву Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , приватний нотаріус ОСОБА_7 , Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння квартири АДРЕСА_1 . Рішення набрало законної сили 16.09.2021.
На виконання цього рішення суду розпорядженням КМДА №2604 від 15.12.2021 вказана квартира прийнята до комунальної власності територіальної громади міста Києва та передана до сфери управління Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації.
Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 23.12.2021 №1045 вказана квартира закріплена на праві господарського відання за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району міста Києва».
Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано /ч.2 ст.174 КПК України/.
Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005645 від 07.11.2020 року про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року, а саме: з квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: