справа №619/5453/21
провадження №1-кс/619/1211/21
УХВАЛА
іменем України

11 листопада 2021 року

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0000674 від 11.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

встановив:
До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: уламки корпусу дзеркала заднього виду легкового автомобіля чорного кольору з маркуванням.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 10.11.2021 зі служби "102" надійшло повідомлення про те, що 10.11.2021 на автодорозі «Харків-Суми» в смт Солоницівка Харківського району Харківської області невстановлений автомобіль під керуванням невстановленого водія здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_5 1978 р.н.

10.11.2021 під час огляду місця події - автодороги «Харків-Суми» в смт Солоницівка Харківського району Харківської області було виявлено та вилучено уламки корпусу дзеркала заднього виду легкового автомобіля чорного кольору з маркуванням.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вказане вище майно, що вилучене в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 10.11.2021 є тимчасово вилученим майном.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

При розгляді клопотання прокурор ОСОБА_4 подала заяву до суду, в якій підтримала клопотання, просила не застосовувати фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

Власник вилученого майна в судове засідання не з`явився, що не є перешкодою для розгляду даного клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши докази, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Як вбачається з клопотання 11 листопада 2021 року відповідно до ст.214 КПК України до ЄРДР за 0000674 внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, так як 10.11.2021 зі служби "102" надійшло повідомлення про те, що 10.11.2021 на автодорозі «Харків-Суми» в смт Солоницівка Харківського району Харківської області невстановлений автомобіль під керуванням невстановленого водія здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_5 1978 р.н.

10.11.2021 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди було виявлено та вилучено уламки корпусу дзеркала заднього виду легкового автомобіля чорного кольору з маркуванням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

Крім того, матеріали провадження містять відомості на обґрунтування того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, завдяки чому може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане майно.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

У розумінні положень ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна (у випадку, якщо таке вилучення відбулося під час обшуку, огляду на підставі ухвали слідчого судді - протягом 48 годин після вилучення), інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:
Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000674 від 11.11.2021 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: уламки корпусу дзеркала заднього виду легкового автомобіля чорного кольору з маркуванням.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1