УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
дослідивши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000166, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2018,-

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва 13.08.2021 (вх. №77081) надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000166, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2018, в якому він просив скасувати арешт майна, накладений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 11.02.2019 у справі №308/5990/19.

Віршуючи питання щодо наявності підстав для розгляду поданої скарги по суті, суд виходить з наступного.

Із клопотання заявника вбачається, що рішенням суду накладено арешт на земельну ділянку площею 0,20 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:001:0109, що на праві власності належить ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Як вбачається з матеріалів клопотання, зокрема, ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 11.02.2019 (справа №308/5990/18), органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000166, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2018, є СУ ГУНП в Закарпатській області.

При цьому, виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного права й до розгляду клопотань (скарг), територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст. 174, ч. 3 ст. 234 КПК України тощо).

Крім того, згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК наведена у постанові Великої палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 569/4374/16-ц та постанові Верховного Суду від 07.03.2018 у справі № 362/392/16-ц.
Із огляду на наведене, подане заявником клопотання підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду.

Таким чином, звертаючись в порядку ст.174 КПК України з клопотання про скасування арешту майна, заявник порушив правила підсудності.
За правилами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.
Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадку, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
Із огляду на наведене клопотання підлягає поверненню суб`єкту звернення.
Керуючись статтями 2, 7, 9, 174, 309, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000166, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2018, - повернути заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1