УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
свідка ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого Слідчого управління ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,
про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рубіжне, Луганської області, українця, громадянина України, одруженого, працюючого на посаді генерального директора у ТОВ «ЧОП АВГУСТ», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.146 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 25 березня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000515, -
В С Т А Н О В И В:
13 серпня 2021 року слідчий Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що Відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2021 за №0000515, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146 КК України.

Слідчий вважає за необхідне вирішити питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, ризики, які враховувались раніше судом не змінилися та не зменшились, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали з підстав викладених в ньому та просили його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилався на недоведеність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень, а також на відсутність обставин на підтвердження ризиків, визначених статтею 177 КПК України, для продовження діючого запобіжного заходу, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Просив провести допит свідка ОСОБА_8 у судовому засіданні. Звернув увагу, що на утриманні підозрюваного знаходиться мати, яка є інвалідом 2 групи. Крім того, вказав, що підозрюваний характеризується позитивно, приймає участь у спортивному вихованні молоді.
Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання слідчого. Вказав, що ризики, зазначені в клопотанні носять формальний характер та не підтверджуються жодним належним доказом. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вказав, що підозрюваний з початку досудового розслідування співпрацює зі слідством, добровільно надає всі необхідні для встановлення обставин кримінального правопорушення докази.
Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 надав відповіді на поставленні стороною захисту запитання щодо відомих йому обставин вчинення кримінальних правопорушень.
У судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію захисників.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, слідчого, захисників та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що Відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2021 за №0000515, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146 КК України.

27.03.2021 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України.

28.03.2021 ОСОБА_7 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146

КК України.

29.03.2021 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 25.05.2021 включно.

18.05.2021 постановою заступника керівника Київської міської прокуратури строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

21.05.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_7 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

22.06.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні №0000515 від 25.03.2021 продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 27.08.2021.
22.06.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_7 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 20.08.2021 включно.

17.08.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців.

Таким чином, слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146 КК України, що підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання, зокрема:

- протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 про вчинене кримінальне правопорушення від 25.03.2021;
- показаннями свідка ОСОБА_9 ;
- протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 ;
- показаннями свідка ОСОБА_10 ;
- показаннями свідка ОСОБА_11 ;
- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;
- показаннями свідка ОСОБА_12 ;
- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;
- показаннями свідка ОСОБА_13 ;
- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;
- протоколом огляду відеозапису з камери зовнішнього спостереження, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 ;
- протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_7 ;
- показаннями свідка ОСОБА_8 ;
- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 ;
- протоколом огляду трупа ОСОБА_14 ;
- протоколом обшуку автомобіля марки «BMW», номерні знаки НОМЕР_1 ;
- показаннями підозрюваного ОСОБА_15 ;
- показаннями свідка ОСОБА_16 ;
- показаннями свідка ОСОБА_13 ;
- додатковими показаннями свідка ОСОБА_10 ;
- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 ;
- додатковими показаннями свідка ОСОБА_12 ;
- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_12 ;
- показаннями свідка ОСОБА_17 ;
- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_17 ;
- іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в їх сукупності.
Крім того, обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень встановлена слідчим суддею в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 29.03.2021.
Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий у клопотанні зазначає наступне.
Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що ОСОБА_7 з метою уникнення покарання, яке йому загрожує, у разі доведення його вини, розуміючи його невідворотність та усвідомлюючи тяжкість вчинених кримінальних правопорушень і можливу міру покарання, може здійснювати спроби переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що обґрунтовано свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, на думку слідчого, підтверджується тим, що ОСОБА_7 25.03.2021 після вчинених кримінальних правопорушень покинув місце події, не повідомив про це правоохоронні органи та про можливих причетних до цього осіб.

При цьому, показів, які б в майбутньому могли пом`якшати його вину,

не надав.

Ризик, п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що в ході досудового розслідування даного кримінального провадження, поки на виконанні перебувають призначені експертизи, наявна змога для проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на всебічне та повне встановлення обставин кримінальних правопорушень, повного кола причетних до цього осіб, а також вжиття розшукових заходів, які націлені на встановлення та вилучення всіх знарядь злочинів та інших речових доказів, які можуть містити на собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому перебуваючи на волі ОСОБА_7 зможе їх знищити, спотворити або приховати.
Ризик, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що ОСОБА_7 з метою зміни показань або безпідставної відмови від них, може незаконно впливати на інших підозрюваних (які на теперішній час не встановлені), потерпілих та свідків, шляхом тиску, підбурювання, вмовляння, залякування чи підкупу, що буде перешкоджанням здійсненню об`єктивного досудового розслідування, як цього вимагають норми кримінально процесуального законодавства України. При цьому, деякі свідки вже допитані по кримінальному провадженню, а деякі можуть бути відомі ОСОБА_7 та встановлені в ході подальшого досудового розслідування.

Крім того, слідчий вказує на існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_7 може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Також, слідчий вказує на те, що необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зумовлена винятковою складністю даного кримінального провадження та тим, що 20.08.2021спливає строк дії ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду від 22.06.2021 про продовження застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак закінчити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні у вказаний строк неможливо внаслідок складності провадження та у зв`язку із необхідністю у проведенні значної кількості слідчих (розшукових) дій та прийнятті процесуальних рішень, зокрема:

- завершити виконання судово-медичної експертизи щодо встановлення причини смерті ОСОБА_14 , кількості, локалізації та механізму утворення виявлених тілесних ушкоджень;
- завершити виконання призначених молекулярно-генетичних, експертиз матеріалів речовин та виробів, на дослідження яких направлено речові докази, вилучені під час оглядів місця події та обшуків;
- завершити виконання криміналістичної експертизи, на дослідження якої направлено уламки вилученого ножа;
- після отримання висновків експертиз повідомити підозрюваним про зміну раніше повідомлених підозр;
- відкрити матеріали для ознайомлення сторонам кримінального провадження та надати їм можливість для ознайомлення;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, які вручити підозрюваним та їх захисникам;
- у разі виникнення необхідності виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики можливості переховуватися від суду та незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду (продовження існування цього ризику), як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Вказане зазначено у § 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000.
Разом з тим, суд приходить до висновку, що наведений у клопотанні слідчого ризик, який передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме щодо: продовження вчинення кримінальних правопорушень, не знайшов свого підтвердження.
Так, необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».
Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_7 , те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких та особливо тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також враховано вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність її соціальних та сімейних зв`язків, наявність утриманців, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.
Приймаючи рішення, що лише такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки. Наявність у справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, а тому, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. А відтак вважаю за необхідне задовольнити клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу.
З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Із огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 22, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Слідчого управління ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 вересня 2021 року, включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.
Повний текст ухвали оголошено 25 серпня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1