Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/148/22
Справа № 711/436/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2022 року м. Черкаси
Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1
при секретарі судових засідань: ОСОБА_2
за участі:
прокурора: ОСОБА_3
слідчого: ОСОБА_4
підозрюваного: ОСОБА_5
захисника: ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 по матеріалам досудового розслідування № 0000245 від 10.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Селище, Корсунь-Шевченківський Черкаської області, одруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 ,раніше не судимого,-
ВСТАНОВИВ:
Старша слідча в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду із клопотанням, внесеним в кримінальному провадженні № 0000245 від 10.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання вказує, що 09.12.2021, близько 12 годин 27 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи умисно, незаконно, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, що охороняють здоров`я населення України, незаконно, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, збув, а саме поблизу території ПрАТ «Восход», що за адресою: Черкаська область, м. Корсунь-Шевченківський, вул. Костомарова, 26 продав ОСОБА_7 , якій працівниками поліції доручено проведення оперативної закупки психотропної речовини у ОСОБА_5 за грошові кошти в сумі 500 грн. фольговий згорток з порошкоподібною речовиною, яка згідно з висновком експерта № СЕ-19/124-21/14923 НЗПРАП від 29.12.2021 містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, маса якого (в перерахунку на амфетамін-основу) складає 0,261 грам.
Тим самим, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також збут психотропних речовин.
Крім того, у період часу з 14 години 09 хвилини до 18 години 00 хвилин 17.01.2022 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05.01.2022 працівниками поліції під час обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_5 працівниками поліції виявлено та вилучено 3 фольгові згортки з порошкоподібною речовиною, зовні схожою на психотропну речовину в особливо великих розмірах, яку ОСОБА_5 зберігав за місцем свого проживання без мети збуту.
Тим самим, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, а саме незаконне придбання, зберігання психотропних речовин без мети збуту, якщо предметом таких дій були наркотичні засоби, психотропні речовини або їх аналоги у особливо великих розмірах.
17.01.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
18.01.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 3 ст. 309 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 згідно із ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307 та ч.3 ст. 309 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1-4 ст. 177 КПК України.
Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч.3 ст. 309 КК України, є встановлені під час досудового розслідування достатні фактичні дані про незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також збут особливо небезпечних наркотичних засобів та незаконне придбання, зберігання наркотичних засобів та психотропних речовин без мети збуту, якщо предметом таких дій були наркотичні засоби, психотропні речовини або їх аналоги у великих розмірах.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: Протоколом огляду та помітки грошей від 09.12.2021; Протоколом огляду покупця та вручення грошей від 09.12.2021; Протоколом видачі предметів 09.12.2021; Висновок експерта № СЕ-19/124-21/14923 НЗПРАП від 29.12.2021;
Протоколом обшуку від 17.01.2022; Протоколом затримання ОСОБА_5 ; Вказує, що обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність
вищевказаних ризиків є:
1. Кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки, оскільки вчинений з посяганням на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, що охороняють здоров`я населення України.
2. Кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, оскільки його дії (щодо незаконного придбання, зберігання з метою збуту, а також збут психотропних речовин) мають системний характер. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
3. Підстави для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою відсутні, тому що він притягується до відповідальності за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, а також встановлено обставини, які виправдовують тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та підтверджують наявність зазначених ризиків.
4. Підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі, може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення у яких підозрюється, оскільки він являється безробітним та інших джерел доходу ніж дохід від збуту наркотичних та психотропних речовин у нього немає, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки для незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.
5. У разі визнання ОСОБА_5 , винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованих діянь, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.
Слідство вказує, що враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаних кримінальних правопорушень, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, виникла необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 діб з утриманням у Черкаському СІЗО із можливістю внесення застави в розмірі вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задоволити. Зазначив, що відносно ОСОБА_5 була проведена судово-психіатрична експертиза лише в 2017 році. На даний час підозрюваному ОСОБА_5 не призначено ні опікуна ні піклувальника.
Слідча ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задоволити.
Адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , в судовому засіданні зазначив, що клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставним та незаконним. При обранні міри запобіжного заходу необхідно враховувати обгрунтовану підозру та наявність ризиків. Ризик впливу на свідків та спотворення доказів, на його думку, є абстрактним та нічим не підтвердженим. Відносно пред`явленої підозри зазначив, що ОСОБА_5 здійснив контрольовану закупку. Під час затримання ОСОБА_5 було повідомлено, що є ухвала суду про застосування відносно нього примусових заходів медичного характеру. На його думку, слідчий повинен був звернутись до психіатричного закладу про витребування інформації чи перебуває ОСОБА_5 на обліку. Як вбачається з Висновку судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_5 , він позбавлений здатності керувати своїми діями, відносно таких осіб може бути застосовано лише два види запобіжного заходу, відповідно до ст. 508 КПК України. Просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку адвоката.
Заслухавши доводи прокурора ОСОБА_3 , слідчу ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
17.01.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України
18.01.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 3 ст. 309 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч. 1-4 ст. 194 КПК, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.
Стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п.32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbeii and Hartley v.the United Kingdom,п.175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtae v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, слідчий суддя вважає доведеною наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 правопорушеня, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
Як зазначено в Постанові Великої Палати Верховного Суді від 15.04.2021 в справі № 800/331/16 , що Згідно із частиною другою статті 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом. Відповідно до Конвенції та практики ЄСПЛ, зокрема у справах "Нечипорук і Йонкало проти України", "Харченко проти України" та "Лабіта проти Італії", обмеження права особи на свободу й особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику або свідчити про його незначний ступінь, який не може бути підставою для запобіжного заходу у вигляді ув`язнення. Питання про те, чи є тримання під вартою обґрунтованим, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 одружений, він ніде не працює, на утриманні будь-яких осіб не має, з метою уникнення кримінальної відповідальності під страхом покарання, передбаченого санкцією ч. 2 ст. 307 КК України, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
На думку слідчого судді, органами слідства не доведено ризику підозрюваним ОСОБА_5 знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно ст.508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішується питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом; поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку. Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.
При вирішенні питання щодо необхідності обрання запобіжного заходу, суд виходить з наступного.
В судовому засіданні встановлено, що відповідно до Висновку судово-психіатричного експерта № 333 від 16.08.2017 КЗ «Черкаської обласної психіатричної лікарні», ОСОБА_5 виявляє клінічні ознаки пасивного типу суспільної небезпеки, у зв`язку з чим відносно нього можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру, у вигляді госпіталізації до психіатричної лікарні зі звичайним типом нагляду.
30.12.2021 ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області застосовано до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , примусові заходи медичного характеру у виді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги із звичайним наглядом.
Надаючи оцінку доводам сторони захисту, слідчий суддя звертає увагу, що метою запобіжного заходу є перш за все забезпечення участі особи у розгляді справи і виконання нею своїх процесуальних обов`язків.
А тому, враховуючи вищевикладене, пред`явлену ОСОБА_5 підозру у вчиненні тяжкого злочину, дані про особу підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для обрання йому найсуворішого запобіжного заходу тримання під вартою та приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні встановлено, що існують обставини, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, тому , слідчий суддя вважає, що на даний час існують підстави для обрання відносно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді передачі на піклування близьким родичам, а саме, матері ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та дружині ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з обов`язковим лікарським наглядом, строком на два місяці.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 184, 193, 194, 196, 198,508 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим його утриманням в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор», строком на 60 діб залишити без задоволення.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід, а саме, передати на піклування близьким родичам, а саме: матері ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою АДРЕСА_1 та дружині: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 з обов`язковим лікарським наглядом.
Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з - під варти - негайно.
Строк дії ухвали визначити до 17 березня 2022 року включно.
Копію ухвали вручити підозрюваному, адвокату підозрюваного, слідчому в провадженні якого знаходиться справа, прокурору для відому, начальнику установи.
Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення повного тексту ухвали.
Повний текст ухвали проголошений 21.01.2022 року о 15 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1