Провадження №1-кс/369/2799/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.11.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської областi ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської областi надійшла вищезазначена скарга в якій адвокат ОСОБА_3 просить:

визнати бездіяльність прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 26.08.2021 року незаконною;

зобов`язати уповноважену особу Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області внести відомості ЄРДР за заявою ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 26.08.2021 та визначити підслідність;

зобов`язати уповноважену особу Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області надіслати потерпілому та його представнику витяг з ЄРДР у порядку передбаченому ст.214 КПК України.

В обґрунтування поданої скарги зазначено, що 26.08.2021 року, у приміщенні зали суду, ОСОБА_4 надав прокурору Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 , складену власноруч заяву про вчинення кримінального правопорушення відносного нього особами правоохоронних органів.
09.09.2021 року ОСОБА_4 отримав листа від Києво-Святошинської окружної прокуратури № 3026 відповідно до якого його заява була скерована до ТУ ДБР у м. Києві.
05.10.2021 року ОСОБА_4 отримав листа від Києво-Святошинської окружної прокуратури, відносно того, що його заява скерована до Святошинської прокуратури м. Києва.
В судове засідання учасники процесу не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.
Відадвоката ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд скарги за його відсутності, заявлені вимоги підтримує, просить їх задовольнити.
Враховуючи викладені обставини, а також факт введення карантинних заходів з метою мінімізації ризиків розповсюдження гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги за відсутності учасників процесу.
Відповідно до ст. 107 КПК України, у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено слідчим суддею, 26.08.2021 року, у приміщенні зали суду, ОСОБА_4 надав прокурору Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 , складену власноруч заяву про вчинення кримінального правопорушення відносного нього, працівниками правоохоронного органу.
Супровідним листом від 27.08.2021 року до Територіального управління Державного бюро розслідувань, Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області направлено звернення підозрюваного ОСОБА_4 , щодо можливого вчинення кримінального правопорушення працівники правоохоронних органів.

Територіальне управління Державного бюро розслідувань повернуло Києво-Святошинській окружній прокуратурі Київської області звернення ОСОБА_4 , щодо можливого вчинення кримінального пав порушення працівники правоохоронних органів, з посиланням на п.1 ст.214 КПК України.

Разом з тим, в матеріалах скарги міститься супровідний лист від 07.10.2021 року, з якого вбачається, що у відповідності до п. 4 ст.216, абз.2 п.1 розділу Х п.1 розділу ХІ КПК, до Святошинської прокуратури м. Києва направлено за належністю для розгляду в порядку ст. 214 КПК звернення ОСОБА_4 щодо можливого вчинення кримінального правопорушення посадовими особами правоохоронних органів для розгляду та вирішення по суті.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування визначено та регламентовано главою 26 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою ст. 7 цього Кодексу.
Виходячи аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).
Таким чином, скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Як вбачається з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 оскаржує бездіяльність Києво-Святошинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Проте, наразі відомо, що заява ОСОБА_4 щодо можливого вчинення кримінального правопорушення посадовими особами правоохоронних органів направлена до Святошинської окружної прокуратури м. Києва для розгляду та вирішення по суті, відтак, слідчий суддя доходить переконання про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення
Слідчий суддя ОСОБА_1