Справа № 451/222/21
Провадження № 1-кп/451/40/22
УХВАЛА
іменем України
03 лютого 2022 року місто Радехів

Радехівський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Радехівського районного суду Львівської області при розгляді обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000511 від 14.05.2020 року клопотання старшого прокурора групи прокурорів прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч.4 ст. 246, ч.3 ст.365 КК України

за участю:

прокурора ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

обвинувачених ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ОСОБА_4 , ОСОБА_12 ,

ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,

ОСОБА_15

в с т а н о в и в :

9 липня 2021 року прокурор ОСОБА_3 подав суду клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у виді домашнього арешту (а.с.112-115 том ІІІ).

В клопотанні зазначає, що розслідуванням встановлено, що організована та очолювана лісничим Бендюзького лісництва ДП «Радехівське ЛМГ» ОСОБА_10 злочинна група, до якої входили співробітники цього ж лісництва, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 переслідуючи мету незаконного збагачення, в період січня жовтня 2020 року, на ввірених службовим особам ділянках лісництва, незаконно вчинили порубку дерев різних порід, які в подальшому перевозили та реалізовували третім особам, чим спричинили заподіяння шкоди державі на суму понад 2 610 309,7 гривень

Зазначає, що 27.01.2021 року в межах розслідуваного кримінального провадження №0000511 від 14.05.2020 року, повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч.4 ст. 246, ч.3 ст.365 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_16 яном ОСОБА_17 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: розрахунком матеріальної шкоди визначеним Державною екологічною інспекцією у Львівській області, висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи, іншими матеріалами кримінального провадження № 0000511 від 14.05.2020 року .

Вручена ОСОБА_18 яну ОСОБА_17 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, п. 32, Series A, N 182).

Однією з підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення відповідного ступеню тяжкості з метою забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на ньго процесуальних обов`язків підозрюваного.

Вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слугували підставами для застосування стосовно ОСОБА_4 вищевказаного запобіжного заходу не зменшилися, не відпали, а продовжують існувати, а застосований запобіжний захіх до ОСОБА_4 виправдовує забезпечення його процесуальної поведінки, як заходу забезпечення кримінального провадження.

З огляду на необхідність забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме : - запобігання спробам переховуватись від суду; - незаконно впливати на учасників кримінального провадження, а саме свідків, інших обвинувачених, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; - вчинити інше кримінальне правопорушення, вважає, що необхідно застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту у визначену пору доби.

Також в клопотанні прокурор зазначає, що при оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, сторона обвинувачення дійшла висновків, що наявні наступні обставини: - зібрані докази у кримінальному провадженні є вагомими для обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Щодо наявності ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, обґрунтовує наступним: - з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 , зважаючи на те, що його обвинувачують у вчиненні тяжких злочинів може переховуватись від суду, оскільки покарання за найтяжчий злочини, серед інших, передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до 3 років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для переховування обвинуваченого.

Вважає, що обрання більш м`яких запобіжних заходівне забезпечить належної процесуальної поведінки обвинувачених та перешкодить розгляду кримінального провадження в розумні строки. З урахуванням викладених ризиків та особи обвинуваченого ОСОБА_4 просить клопотання задовольнити.

В судовому засідання прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на підставини, які у них викладені.

ОСОБА_4 проти клопотання заперечив.

Захисник ОСОБА_8 проти клопотання заперечив у повному обсязі, вважає його безпідставним, оскільки з часу його застосування з 27 березня 2021 року минуло більше десяти місяців, а обвинувачений добросовісно виконує усі свої обовязки, не уникає явки до суду, а навпаки зацікавлений, щоб у встановеному закном порядку доказати свою невинуватість у вчиненні кримінальних правопорушнь, які йому інкримінуються. Вважає, що запобіжний захід у виді домашнього арешту є невиправданий і суворий. Оскільки ризики, які існували на час застосування домашнього арешту, в даний час відпали, тому просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд керується наступним.

Клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту в період доби з 22.00 год. до 06.00 год. із встановленням відповідних заборон відносно обвинуваченого ОСОБА_4 подано суду прокурором 9 липня 2021 року до Радехівського районного суду Львівської області.

Так, згідно ч.1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

У відповідності до вимог ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно даних досудового розслідування, організована та очолювана лісничим Бендюзького лісництва ДП «Радехівське ЛМГ» ОСОБА_10 злочинна група, до якої входили співробітники цього ж лісництва, обвинувачені ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 переслідуючи мету незаконного збагачення, в період січня жовтня 2020 року, на ввірених службовим особам ділянках лісництва, незаконно вчинили порубку дерев різних порід, які в подальшому перевозили та реалізовували третім особам, чим спричинили заподіяння шкоди державі на суму понад 2 610 309,7 гривень.

Кримінальні правопорушення у яких обвинувачуються ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 28 ч.4 ст. 246, ч. 3 ст. 365 КК України відносяться за ст.12 КК України до тяжких злочинів.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Враховуючи стадію судового розгляду у якому не розпочато слухання справи по суті, суд не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду клопотання, вважає, що підозра є обґрунтованою у розумінні ч.1 ст. 194 КПК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор у клопотанні про обрання запобіжного заходу та позицію захисту, суд приходить до наступного:

Сам факт підозри у вчиненні тяжкого злочину обвинуваченим не дає достатніх підстав вважати, що з метою запобігання ризикам, які наведені необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в період доби з 22.00 год. до 06.00 год..

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу суддя враховує вимоги п.п.3,4,5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Крім цього, суд бере до уваги лист ДП «Радехівське ЛМГ» від 26 листопада 2021 року, наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 22.11.2021 року та графік проведення патрулювання обвинуваченим при виконанні службових обовязків (а.с.182-186 том ІІІ).

Частиною 4 статті 194 КПК України визначено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

У ході судового розгляду не доведено, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, та з врахуванням графіку його патрулювання при виконанні службових обовязків, а також суспільну небезпеку вчинених кримінальних правопорушень та їх наслідки, що в сукупності свідчить про можливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування запобіжного заходу у виді особистого зобовязання.

Згідно ч.1 ст.179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 331, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 - на протязі двох місяців прибувати за кожною вимогою до суду; повідомляти прокурора та суду про зміну місця свого проживання; не спілкуватися з свідками у цьому кримінальному провадженні зі сторони обвинувачення.

Ухвала діє на протязі двох місяців та, у випадку відсутності відповідного клопотання прокурора щодо продовження такого, строк її дії закінчується 9 квітня 2022 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у даному провадженні ОСОБА_3 .

Продовження строку дії обов`язків можливе за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Роз`яснити ОСОБА_18 , що у разі невиконання цих обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 7 лютого 2022 року.