Номер провадження по справі 1-кп/387/4/21
У Х В А Л А
31 серпня 2021 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника в режимі відеоконференції ОСОБА_7

розглянувши кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000634 від 09.12.2019 за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Помічна Новоукраїнського району Кіровоградської області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта середня, приватний підприємець, раніше не судимий ,-

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.125 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.ч.1, 2 ст.125 КК України.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання щодо факту смерті потерпілого ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судовому засіданні прокурор повідомив, що потерпілий ОСОБА_5 під час надання показань суду не відмовлявся від обвинувачення та наполягав на притягненні ОСОБА_6 до відповідальності, а тому прокурор в судовому засіданні підтримуватиме обвинувачення. Також просив провадження у цивільній справі закрити, так як позовні вимоги покійного ОСОБА_5 не передбачають правонаступництва.

Представник потерпілого ОСОБА_5 підтримав прокурора. Потерпілий поклався на позицію свого представника.

Обвинувачений в судовому засіданні поклався на позицію захисника.

Захисник підтримала позицію прокурора щодо закриття провадження у цивільній справі. Водночас просила закрити кримінальне провадження щодо заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , так як це обвинувачення є приватним.

Суд заслухавши позиції учасників судового розгляду доходить до таких висновків.

Необхідно зазначити, що волевиявлення потерпілого про притягнення винного до кримінальної відповідальності є необхідною рушійною силою здійснення кримінального провадження у формі приватного обвинувачення, яке відповідно до ч.1 ст.477 КПК України може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого, а в разі його відмови від обвинувачення згідно із ч.4 ст.26, п.7 ч.1 ст.284 цього Кодексу підлягає безумовному закриттю (за винятком кримінальних проваджень щодо злочинів, пов`язаних з домашнім насильством).

Згідно правових позицій, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року (справа № 288/1158/16-к, провадження № 13-28кс19), зміст ч.1 ст.477 КПК України у системному зв`язку із ч.4 ст.26 і п.7 ч.1 ст.284 зазначеного Кодексу зводиться до того, що обов`язковою умовою здійснення кримінального провадження у формі приватного обвинувачення є заява потерпілого як волевиявлення про притягнення винного до кримінальної відповідальності. Подана до правоохоронних органів заява потерпілого є вираженням його ставлення до події злочину, особи, що його вчинила, й обраного способу реагування. Відповідне волевиявлення є свідченням того, що особа, котрій завдано шкоди, звертається до держави з метою захисту своїх порушених прав та законних інтересів шляхом кримінального переслідування винного, не вважаючи належними й достатніми інші способи досягнення цієї мети.

У розумінні наведених положень кримінального процесуального закону під відмовою потерпілого від обвинувачення у кримінальних правопорушеннях, зокрема, передбачених ст.125 КК України, варто розуміти лише беззастережне волевиявлення про непритягнення винного до кримінальної відповідальності і припинення розпочатої процедури його кримінального переслідування. Відповідна заява є проявом того, що потерпілий не бажає втручання держави у кримінально-правовий конфлікт і обирає альтернативний шлях його вирішення.

Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, потерпілий ОСОБА_5 , звернувся до правоохоронних органів з заявою про вчинення щодо нього кримінального правопорушення з боку ОСОБА_6 та в судовому засіданні надаючи показання не відмовлявся від обвинувачення, а підтримував його, тим самим він виразив своє ставлення до події кримінального проступку, особи, що його вчинила, й обраного способу реагування. Заява потерпілого свідчить про його рішення захистити власні інтереси шляхом здійснення кримінального провадження. В подальшому аж до смерті потерпілий від обвинувачення не відмовлявся.

Суд наголошує, що смерть потерпілого не може прирівнюватися до відмови від обвинувачення та, як наслідок, закрити кримінальне провадження відповідно до п.7 ч.1 ст.284 КПК України, оскільки ці обставини не є тотожними. Водночас прокурор в судовому засіданні повідомив, що підтримуватиме обвинувачення.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року (справа №439/397/17, провадження № 13-66кс18), право на відмову від обвинувачення - це особисте право потерпілого, воно не може бути ніким присвоєне та не може бути нікому делеговане, в тому числі й прокурору, на якого в такому випадку відповідно до його процесуальної функції і покладається обов`язок підтримувати обвинувачення до завершення судового розгляду.

За нормами чинного КПК особливістю кримінального провадження у формі приватного обвинувачення є лише те, що необхідною умовою його здійснення є виражене у процесуальній формі бажання потерпілого щодо кримінального переслідування винного: провадження розпочинається лише за заявою потерпілого, відмова якого від обвинувачення є безумовною підставою для закриття справи (крім кримінальних проваджень щодо злочинів, пов`язаних з домашнім насильством). В іншій частині, в тому числі щодо кола осіб, уповноважених відкривати кримінальне провадження, процедури збирання доказів, пред`явлення обвинувачення в обвинувальному акті та підтримання його прокурором у суді, нормами цього Кодексу особливостей не встановлено.

Тим самим законодавець створив сприятливіші умови для захисту прав і законних інтересів особи, котра зазнала шкоди від злочину, шляхом покладення юридично значущих дій на службових осіб компетентних органів, котрі є фахівцями у галузі права і володіють значно більшими ресурсами та ширшими можливостями для якісного доведення перед судом правової позиції обвинувачення.

Право потерпілого на звернення до правоохоронних органів у формі приватного обвинувачення кореспондує конституційний обов`язок держави в особі компетентних органів захистити порушені права і свободи постраждалої людини в установленій законом формі, зокрема з дотриманням визначеної КПК процедури встановити дійсні обставини справи і в разі підтвердження факту злочинного діяння надати йому юридичну оцінку відповідно до норм КК України.

Беручи до уваги, що потерпілий ОСОБА_5 помер та, як наслідок, не може підтримувати обвинувачення, від якого він не відмовлявся, прокурор в межах своїх повноважень, визначених Законом України "Про прокуратуру" та КПК України, може підтримувати обвинувачення в суді.

Що стосується позиції сторін про закриття провадження, відкритого в межах кримінального провадження №0000634 за цивільним позовом потерпілого ОСОБА_5 , у зв`язку зі смертю останнього якого визнано судом цивільним позивачем суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК України) за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

За кримінальним провадженням №0000634 у відношенні ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, потерпілий ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано цивільним позивачем.

В межах кримінального провадження потерпілий ОСОБА_5 пред`явив до обвинуваченого ОСОБА_6 цивільний позов про стягнення моральної шкоди у сумі 25000 грн, спричиненої в результаті завдання йому обвинуваченим тілесних ушкоджень.

Смерть фізичної особи припиняє її правоздатність і відкриває спадщину, в даному випадку ІНФОРМАЦІЯ_2 коли помер ОСОБА_5 .

Відповідно до п.3 ч.1 статті 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я.

Отже, процесуальне правонаступництво виключається у разі, коли неприпустимо спадкоємство в матеріальному праві, зокрема, коли вимога не розривно пов`язана з особою позивача або відповідача (в позовах про розірвання шлюбу, право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, стягнення аліментів, відновлення на роботі і ін.), а також коли спадкоємство суперечить закону або договору.

Пунктом 7 ч. 1 ст.255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Оскільки правонаступництво, з огляду на вищевикладене, на спірні правовідносини щодо цивільного позивача ОСОБА_5 на іншу особу не допускається, тому заява прокурора про закриття провадження за цивільним позовом ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Керуючись ч. 5 ст. 128, ст.ст. 26,284, 477, 369, 371-372 КПК України, п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:
Продовжити судовий розгляд кримінального провадження №0000634 за обвинуваченням ОСОБА_6 щодо кримінального правопорушення за ч.2 ст.125 КК України вчиненого відносно ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , допустивши прокурора підтримувати обвинувачення в суді.

В межах кримінального провадження №0000634 у відношенні ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, закрити провадження за цивільним позовом ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди у зв`язку з його смертю.

Ухвала в частині закриття провадження у справі може бути оскаржено протягом 15 днів з моменту проголошення до Кропивницького апеляційного суду через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Добровеличківського районного суду
Кіровоградської області ОСОБА_8