Справа № 640/5255/16-к
н/п 1-кс/953/8404/21
"06" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до кацелярії суду надійшла заява від представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , в якій він просить провести судове засідання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, вивчивши надані документи та матеріали, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно листа старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 від 06.09.2021, з метою забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, який може бути заявлений, для відшкодування збитків, завданих державі, забезпечення можливої конфіскації або спеціальної конфіскації майна, а також з метою недопущення зникнення, втрати, знищення, перетворення або відчуження вказаного майна, яке може відповідно до ст. 98 КПК України являтися речовими доказами по кримінальному провадженню, а також у зв`язку з необхідністю проведення судово-економічної, судової будівельно-технічної, судово-почеркознавчої та інших експертиз з використанням вилучених документів та інформації, яка зберігається на вилучених електронних інформаційних системах та їх частинах та мобільних терміналів систем зв`язку, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.12.2016 на вилучене майно накладено арешт. На даний час досудове слідство по кримінальному провадженню триває, призначені та проводяться судові експертизи.
При цьому, даних, що вказане в даному клопотанні майно, має значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, що на теперішній час вказане майно потрібне для проведення експертизи, чи для виконання інших слідчих (розшукових) процесуальних дій, в межах відкритого кримінального провадження, слідчому судді не надано.
За вказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку про можливість часткового задоволення клопотань в частині передачі вказаного майна на відповідальне зберігання особам, у яких його було вилучено, враховуючи також що арешт на вказане майно накладено 27.12.2016, тобто 4,5 роки тому.
Враховуючи викладене, наслідки арешту майна для власників майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до часткового задоволення вказаних клопотань, та вважає можливим змінити місце зберігання вказаного в клопотаннях майна, та передати його на відповідальне зберігання особам, у яких його було вилучено, з покладенням на таких осіб обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна, до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку, та попередити їх про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
При цьому, слідчий не позбавлений можливості зняти копії вказаних документів та долучити їх до матеріалів кримінального провадження.
Даних, що зміна місця зберігання вказаного майна може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано.
Однак, на теперішній час достатніх даних, що скасування арешту з вказаного майна не може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано.
Більш того, до теперішнього часу в даному кримінальному провадженні відсутні особи, яким би було повідомлено про підозру, досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.
Отже, клопотання щодо скасування арешту з вказаного майна є передчасним та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1