Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/4171/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 вересня 2021 року Подільський районний суд міста Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

представника третьої особи, яка володіє майном ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання представника третьої особи ОСОБА_3 про скасування арешту майна договорів, заяв та мобільного телефона, у кримінальному провадженні № 0001694 від 27.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 01.02.2021 року у справі № 758/1040/21 -

В С Т А Н О В И В :
30.08.2021 року представника третьої особи ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання зазначила, що є добросовісним набувачем 57 МАФів-кіосків від ОСОБА_5 , має цивільно-правовий спір з ОСОБА_6 і не має відношення до будь-якого кримінального правопорушення, продовження арешту майна буде свавільним та незаконним.

У судове засідання представник третьої особи з`явився, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор, слідчий у судове засідання не з`явилися.

Необхідність накладення арешту на договір №220-01/38, договір №212-01/38, договір №211-01/38, договір №218-01/38, договір №219-01/38, договір №214-01/38, договір №213-01/38, договір №216-01/38, договір №217-01/38, договір №222-01/38, договір №215-01/38, заява про приєднання до договору №442500690, заява про розірвання договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, мобільний телефон «Iphone 11, обґрунтовувалася необхідністю проведення ряду судових експертиз.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність законних підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Встановлено, що Подільським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001694 від 27.05.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України.

02 лютого 2021 року у справі № 758/1040/21 Подільським районним судом м. Києва винесено ухвалу щодо арешту договору №220-01/38, договору №212-01/38, договору №211-01/38, договору №218-01/38, договору №219-01/38, договору №214-01/38, договору №213-01/38, договору №216-01/38, договору №217-01/38, договору №222-01/38, договору №215-01/38, заяву про приєднання до договору №442500690, заяву про розірвання договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, мобільного телефону «Iphone 11.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, у судовому засіданні з розгляду клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставність та необґрунтованість накладення арешту, або ж обставин, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження та застосовується за для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (ч. 1 ст.170 КПК України). При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, серед іншого, збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є зокрема, матеріальні об`єкти, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, зазначені речі необхідні для проведення судових експертиз.

Отже, оскільки будь-яких доказів, які б давали обґрунтовані підстави вважати, що відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, суд приходить до висновку про необхідність у відмові у задоволенні цього клопотання.

За таких обставинах доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, у зв`язку з чим, клопотання про скасування арешту, задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 170, 174 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :
Відмовити у задоволенні клопотання представника третьої особи ОСОБА_3 про скасування арешту майна договорів, заяв та мобільного телефона, у кримінальному провадженні № 0001694 від 27.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 01.02.2021 року у справі № 758/1040/21.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1