ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження №11-кп/818/163/22 Головуючий І інстанції ОСОБА_1
Справа № 621/1123/20 Доповідач ОСОБА_2
Категорія: ч.2 ст.367 КК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6
обвинуваченого - ОСОБА_7 ,
захисника - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові апеляційну скаргу прокурора Зміївського відділу Чугуївської місцевої прокуратури на ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 27.08.2020 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000965 від 30.10.2019, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною 2 статті 367 КК України, -
встановила:

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 27.08.2020 клопотання захисника ОСОБА_8 про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого ОСОБА_7 у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження залишено без задоволення.

Повернуто заступнику керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_9 обвинувальний акт від 29.04.2020 у кримінальному провадження № 0000965 від 30.10.2019 за обвинуваченням ОСОБА_7 у злочині, передбаченому частиною 2 статті 367 КК України.

Не погодившись з вказаною ухвалою, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати у зв`язку з істотним порушенням кримінального процесуального законодавства та призначити новий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту у суді першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що прокурорами за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000965 затверджено обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 367 КК України.

Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 містить, передбачені частиною 2 статті 291 КПК України відомості, зокрема: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення (час, місце, спосіб вчинення кримінального правопорушення, мотиви та форму вини), які прокурор вважає встановленими; правову кваліфікацію вчинених дій; формулювання обвинувачення; анкетні дані обвинуваченого та інше.

На думку прокурора, при прийнятті рішення про повернення обвинувального акту щодо ОСОБА_7 судом першої інстанції допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, а саме статей 291, 314-315 КПК України, що згідно з пунктом 3 частини 1 статті 409 КПК України, є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, обвинуваченого ОСОБА_7 , його захисника адвоката ОСОБА_8 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на таке.

Повертаючи обвинувальний акт прокурору відповідно до пункту 3 частини 3 статті 314 КПК України, суд першої інстанції виходив з тих обставин, що в обвинувальному акті від 29.04.2020 виклад фактичних обставин та формулювання обвинувачення є неконкретним та не відповідає наданій органом досудового розслідування правовій кваліфікації злочину, що суперечить вимогам пункту 5 частини 2 статті 291 КПК України.

З таким висновком суду апеляційний суд не погоджується та вважає його передчасним, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Відповідно до висновків, які містяться у Постанові Верховного Суду України від 24 листопада 2016 року, суду належить проаналізувати точний зміст положень пункту 5 частини другої статті 291 КПК, а також норм, що формують інститут обвинувачення у чинному кримінальному процесуальному законодавстві.

Згідно з зазначеною нормою цього закону обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Аналіз юридичної складової цієї норми свідчить, що закон вимагає обов`язкове відображення в обвинувальному акті трьох складників:

1) фактичних обставин кримінального правопорушення;

2) правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва «формула обвинувачення»);

3) формулювання обвинувачення.

При цьому, в доктрині кримінального процесу під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.

З урахуванням такої стадії судового розгляду, як підготовче судове засідання, будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

До того ж, процесуальна оцінка зазначених вище обставин, згідно з вимогами чинного КПК України, можлива лише при ухваленні остаточного судового рішення, передбаченого КПК України, тобто за наслідками лише судового розгляду кримінального провадження з дотриманням вимог, передбачених статтями 318-380 КПК України.

Крім того, як встановлено з матеріалів кримінального провадження, в обвинувальному акті змістовно та послідовно викладено обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими та формулювання обвинувачення, що в повному обсязі дозволяє стороні захисту зрозуміти суть пред`явленого обвинувачення, а також можливість суду роз`яснити його обвинуваченим.

Якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини, то питання зміни обвинувачення можливо вирішити шляхом застосування вимог статей 337-339 КПК України.

З огляду на встановлені обставини, ухвала суду підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 409, 419 КПК України, -

п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу прокурора Зміївського відділу Чугуївської місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 27.08.2020 скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді: