УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 564/2360/18

03 вересня 2021 року
Костопільський районний суд Рівненської області в складі

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Костопільського відділу Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах об`єднаного кримінального провадження щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.185 КК України та ч.1 ст.357 КК України ,

за участі: прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника - адвоката ОСОБА_8

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Костопільського районного суду Рівненської області перебуває об`єднане кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.185 КК України та ч.1 ст.357 КК України та щодо ОСОБА_7 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Прокурор Костопільського відділу Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області ОСОБА_5 , що є прокурором у даному кримінальному проваджені звернулася до Костопільського районного суду Рівненської області із клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

В обгрунтування клопотання прокурор покликається на те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений спробує переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого обвинуваченого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення .

Вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є достатнім заходом забезпечення, який в змозі гарантувати виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього судом обов`язків.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою зазначаючи, що частина зазначених прокурором ризиків відпала, а інші значно зменшились. Також зазначив, що наведені прокурором ризики є тільки припущенням і ніякими доказами не підтверджені та просив суд розглянути можливість застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні просив суд відмовити в задоволенні клопотання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою та змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт .

Суд, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, керуючись ст. ст. 176-183 КПК України приходить до наступних висновків.

Так, ухвалою Костопільського районного суду Рівненської області від 07 липня 2021 року ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб до 04 вересня 2021 року, судовий розгляд даного кримінального провадження не закінчено.

Відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного і його поведінки.

Так, під час розгляду клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. судом встановлено, що і на далі продовжують існувати ризики, які виправдовували подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Суд рахує, що ризик переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати з огляду на те, що обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, тобто таких соціально-корисних зв`язків, які б виступали стримуючим фактором та гарантували його належну процесуальну поведінку. Зокрема, ОСОБА_4 не працевлаштований, відсутні відомості щодо наявності у нього законного джерела отримання доходів, а також він не має на утриманні непрацездатних осіб або дітей. Вказане, з врахуванням тяжкості можливого покарання, у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні інкримінованих йому злочинів, свідчить про його можливість ухилення від суду.

Також, зважаючи на те, що ОСОБА_4 попередньо неодноразово вчиняв злочини проти власності, кримінальне правопорушення у вчиненні якого він обвинувачується на даний час, було скоєно під час застосування щодо нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, то з урахуванням відсутності відомостей стосовно наявності у нього законного джерела отримання доходів, дає підстави для висновку про доведеність ризику вчинення ним нового злочину.

Суд приходить до переконання, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, і що у разі незастосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існує ймовірність настання ризиків того, що ОСОБА_4 спробує:

- переховуватися від суду;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд рахує, що встановлені обставини виправдовують подальше утримання останнього під вартою, що є підставою для відмови в задоволенні клопотання захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, оскільки стороною захисту не спростовано висновки суду щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 Кримінального процесуального кодексу України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2021 становить 2189 грн.

Враховуючи майновий стан особи обвинуваченого, суд дійшов переконливого висновку про те, що достатнім для забезпечення обвинуваченим обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, встановлення застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 43 780,00 грн.

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,331 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Костопільського відділу Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах об`єднаного кримінального провадження щодо ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном до 01 листопада 2021 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 43 780 ,00 гривень.

У випадку сплати застави, відповідно до вимог частини 5 статті 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки: з`являтися до суду на першу вимогу; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає - м.Костопіль Костопільського району Рівненської області, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Заставу в розмірі 43 780,00 гривень внести на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України у Рівненській області. Докази внесення застави надати суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, протягом п`яти днів з дня вручення їй копії такого судового рішення.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

СуддяОСОБА_1