У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 грудня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши матеріали заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід групи прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва у рамках кримінального провадження №0000785 від 27.03.2021 року за ч. 4 ст. 191 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла вказана заява.

Подана заява обґрунтована тим, що прокурорами Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 здійснюється досудове розслідування у рамках кримінального провадження № 0000785 від 27.03.2021 року за ч. 4 ст. 191 КК України.

У даній заяві адвокат просить суд відвести прокурорів, які входять до групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000785 від 27.03.2021 року, а саме: прокурора ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 , прокурора ОСОБА_7 ,, прокурора ОСОБА_8 , прокурора ОСОБА_9 , прокурора ОСОБА_10 .

Адвокат посилається, що фактично усі слідчі дії у даному кримінальному провадженні проводяться прокурорами Солом`янської окружної прокуратури м. Києва.

Крім того вказує, що у даному кримінальному провадженні 14.12.2021 року було повідомлено про підозру ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 191 КК України привласнення грошових коштів у виді нарахованої йому заробітної плати на суму 286 860,27 грн. за квітень та травень 2020 року на посаді в.о. голови правління АТ «Аграрний фонд» шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

У заяві адвокат зазначає, що ОСОБА_4 був призначений на посаду виконуючого обов`язки АТ «Аграрний фонд» згідно з розпорядженням КМУ від 15.11.2019 № 1060-р, а розпорядженням КМУ від 13.05.2020 № 1357-р був звільнений з цієї посади.

Крім того, АТ «Аграрний фонд» (попередня назва - ПАТ «Аграрний фонд») є юридичною особою - публічним акціонерним товариством, засновником та єдиним акціонером якого є держава в особі Мінагрополітики.

Як зазначає у заяві адвокат, згідно ч. 3 ст. 55 Господарського кодексу України, суб`єктами великого підприємництва є юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) перевищує 250 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності перевищує суму, еквівалентну 50 мільйонам євро, визначену за середньорічним курсом Національного банку України.

Адвокат посилається, що середня кількість працівників за 2019 рік ПАТ «Аграрний фонд» була 252 особи, що перевищувало показник у 250 осіб, а річний дохід становив суму еквівалентну 212 млн. 097 тис. 106 євро, тобто перевищував суму, еквівалентну 50 млн. євро, а тому в період січня-травня 2020 року ПАТ «Аграрний фонд України» було суб`єктом великого підприємництва (за річними показниками 2019 року), а ОСОБА_4 був його керівником.

У клопотанні адвокат посилається, що відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 КК України (стосовно працівників юридичних осіб публічного права) здійснюють детективи НАБУ, якщо кримінальне правопорушення вчинено керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків.

Процесуальне керівництво в кримінальних провадженнях, віднесених до підслідності НАБУ, відповідно до вимог КПК України та ЗУ «Про прокуратуру», здійснюють прокурори Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, а тому при зазначених обставинах прокурори ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 були зобов`язані станом на 14 грудня 2021 року виділити відповідно до ст. 217 КПК України з матеріалів кримінального провадження №0000785 матеріали досудового розслідування стосовно ОСОБА_4 , як керівника АТ «Аграрний фонд» та передати їх за підслідністю до НАБУ згідно ч. 5 ст. 36, ст. 216 КПК України, ч. 2 ст. 218 КПК України.

Вказує, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 є явним порушенням вимог ст. 216 КПК України про підслідність, оскільки досудове розслідування на момент повідомлення про підозру здійснюється явно неуповноваженими особами - як слідчим, так і прокурорами.

Відповідно в подальшому має постати питання про недопустимість зібраних слідством доказів, в тому числі й тих, що можуть виправдовувати ОСОБА_4 . Це виходить із правових висновків, викладених в постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 24.05.2021 у справі №640/5023/19 та в постанові Касаційного кримінального суду від 28.10.2021 у справі №725/5014/18.

Адвокат у заяві стверджує, що в повідомленні про підозру ОСОБА_4 зазначено про висновки судово-економічної експертизи, за якими ОСОБА_4 у квітні та в травні 2020 року було нараховано заробітну плату, чим заподіяні збитки АТ «Аграрний фонд» на суму 286 860,27 грн.

Цей висновок судово-економічної експертизи було складено 30.11.2021 за постановою прокурора ОСОБА_5 , а тому щонайменше протягом 10 днів з дня отримання висновку експертизи від 30.11.2021 будь-який з прокурорів (суб`єктів відводу) був зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності кримінального провадження щодо ОСОБА_4 .

Зазначена сукупність обставин та фактів утворює обґрунтовані сумніви в неупередженості прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 під час здійснення ними функцій процесуальних керівників в кримінальному провадженні №0000785, а тому адвокат просив слідчого суддю подану заяву задовольнити.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 не з`явилися, адвокатом ОСОБА_3 було подано до суду клопотання про відкладення судового засідання.

Уповноважена особа Солом`нської окужної прокуратури м. Києва та прокурори, щодо яких вирішується питання щодо відводу у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду даної заяви повідомленні належним чином.

Відповідно до ст. 81 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у відсутності адвоката, підозрюваного та прокурів.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши подану заяву та надані документи, слідчий суддя вважає, що заява адвоката ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтею 77 КПК України передбачені підстави для відводу, зокрема, слідчого та наведений їх перелік, в яких випадках слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні.

Європейський суд з прав людини, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду (прокурора, слідчого) слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді (прокурора, слідчого) для відсторонення його від справи. Суддя (прокурор, слідчий) вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості слідчого, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розслідуванні справи.

Як встановлено в ході судового розгляду, адвокат ОСОБА_3 у своїй заяві про відвід, викладаючи підстави для відводу усієї групи прокурорів, вважає, що дане кримінальне провадження не може розслідуватися Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві за процесуального керівництва Солом`янської окружної прокуратури м. Києва та віднесене до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 218 КПК України, якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він проводить розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.

Частиною 5 ст. 218 КПК України передбачено, що спори про підслідність вирішує керівник органу прокуратури вищого рівня. Спір про підслідність у кримінальному провадженні, яке може належати до підслідності Національного антикорупційного бюро України, вирішує Генеральний прокурор або його заступник.

Таким чином слідчий суддя вважає, що у прокурори ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 не можуть вирішувати питання про підслідність у кримінальному провадженні № 0000785 від 27.03.2021 року, а тому наведені адвокатом підстави для їх відводу є необґрунтованими.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що заява адвоката ОСОБА_3 про відвід прокурорів не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 77, 80, 81, 83 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід групи прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва у рамках кримінального провадження №0000785 від 27.03.2021 року за ч. 4 ст. 191 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1