Справа №: 389/2951/18
провадження №: 1-кп/398/84/21
УХВАЛА
Іменем України

"05" жовтня 2021 р.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференці з ДУ "Кропивницький слідчий ізолятор" в залі суду кримінальне провадження №0001463 від 01 серпня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

У даній справі визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

На момент розгляду справи (01.10.2021 року) судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не можуть брати участь у розгляді справи у зв`язку із закінченням їх повноважень.

Норми п. 20-5 Перехідних Положень КПК України вказують, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Отже, застосовуючи вищезазначені норми Законодавства України, принцип незмінності складу суду, а також враховуючи думку часників судового засідання, які не заперечували вирішити питання щодо запобіжного заходу суддею зі складу колегії суддів, у даному випадку головуючим суддею, тому суд вирішив одноособово розглянути клопотання про запобіжний захід.

Прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що на теперішній час не зникли ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, які існували на час обрання останньому такого запобіжного заходу, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження строку тримання під вартою, вказали, що можливо застосувати більш мякий - домашній арешт.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12.08.2021 року відносно ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, який спливає 10.10.2021 року.

Відповідно ч. 2, 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд до спливу продовженого строку зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

За нормами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі, обвинувачений не одружений, не працює, тобто не має стійких соціальних зв`язків.

До закінчення строку тримання під вартою судове провадження не може бути завершене. Обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При цьому суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі зміни обраного щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що виправдовують потребу в триманні обвинуваченого під вартою.

Вищевикладені обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, тому наявні підстави для задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою на 60 днів.

Керуючись ст. ст. 32, 34, 331 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів: з 05 жовтня 2021 року до 03 грудня 2021 року включно.

У судове засідання етапувати обвинуваченого, викликати учасників судового провадження та свідків.

Копію ухвали направити начальнику державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

ГОЛОВУЮЧА СУДДЯ: ОСОБА_8 НЕРОДА