ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3475/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" серпня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001973 від 3 липня 2021 року, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Шепетівка Хмельницької області, громадянина України, українця, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:
До Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001973 від 3 липня 2021 року, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0001973 від 3 липня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням у цьому кримінальному провадженні встановлено, що 3 липня 2021 року близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_4 перебував на території Дарницького кладовища, що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Тепловозна, 2, де зустрів раніше не відомого йому не встановленого чоловіка, що лежав на траві.
В цей час між ОСОБА_4 та не встановленим чоловіком виник словесний конфлікт, в ході якого, ОСОБА_4 , керуючись раптово виниклим умислом, направленим на умисне вбивство, передбачаючи і бажаючи настання смерті іншої людини, тобто не встановленого чоловіка, взявши в руки дерев`яний могильний хрест, що лежав поруч, та став наносити ним численні удари в область голови не встановленого чоловіка, спричинивши таким чином останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми з множинними переломами кісток черепу та пошкодженням головного мозку. Після цього, ОСОБА_4 продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, взявши в руки предмет, що має колючо-ріжучі властивості, став наносити ним численні хаотичні удари в область голови, шиї, тулуба, рук та ніг, спричинивши таким чином тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючих колото різаних ран тулуба з ушкодженням внутрішніх органів та крововтратою.
Від отриманих тілесних ушкоджень невстановлена особа померла на місці.
У вчиненні даного злочину підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Шепетівка, Хмельницької обл., українець, громадянин України, з середньою спеціальною освітою, не одружений, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше судимий 19 серпня 2020 року Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 122 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік.
Слідчий зазначає, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
протоколом огляду місця події від 3 липня 2021 року; протоколом огляду місця події (трупа) від 3 липня 2021 року; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_7 від 4 липня 2021 року; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_8 від 4 липня 2021 року; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_9 від 4 липня 2021 року; рапортом від 4 липня 2021 року;
протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 4 липня 2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 4 липня 2021 року;
протоколом огляду речей від 4 липня 2021 року;
протоколом затримання ОСОБА_11 в порядку ст. 208 КПК України від 4 липня 2021 року;
протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 4 липня 2021 року; протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 4 липня 2021 року;
іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
4 липня 2021 року ОСОБА_4 о 15 годині 09 хвилин (час фактичного затримання 4 липня 2021 року о 12 годині 55 хвилин) затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
4 липня 2021 року ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0001973 від 3 липня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
5 липня 2021 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 2 вересня 2021 року.
20 серпня 2021 року постановою керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування продовжений до трьох місяців, а саме до 4 жовтня 2021 року.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Так, на думку слідчого, про наявність ризику, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду свідчить тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, та можливість призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому підозрюваний, усвідомлюючи суворість покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, як зазначає слідчий, підозрюваний не має постійного місця проживання у м. Києві.
Існування ризику незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні на думку слідчого підтверджується тим, що вказане кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням фізичного насильства і підозрюваним можуть бути здійснені спроби тиску на останніх з метою полегшення свого становища та зміни показів на свою користь.
Наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення слідчий мотивує тим, що злочинна діяльність ОСОБА_4 пов`язана із застосуванням фізичного насильства та, крім того, посилається що підозрюваний вже був судимий у 2020 році Голосіївським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 122 КК України.
Як зазначає слідчий, у даному кримінальному провадженні виконано слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому. Разом з тим, закінчити розслідування у 2-місячний строк, тобто в строк до 2 вересня 2021 року, немає можливості, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати слідчі (розшукові) дії, отримати процесуальні документи та прийняти процесуальні рішення, а саме: провести призначені дактилоскопічні, молекулярно - генетичні, комплексні дактилоскопічні та молекулярно-генетичні експертизи, цитологічні та імунологічні експертизи; надати доступ до матеріалів кримінального провадження та речових доказів в порядку ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження, на підставі отриманих матеріалів, прийняти одне із рішень, передбачених ст. 283 КПК України.
Слідчий вказує, що провести такі слідчі дії та експертизи, а також прийняти відповідні рішення у передбачений законом строк не представилося можливим у зв`язку із значною кількістю проведених процесуальних дій та тривалістю проведення експертиз, що ускладнює строки проведення необхідних слідчих дій.
Клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки до нього вручені підозрюваному і його захиснику.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право на застосування найбільш суворого запобіжного заходу без права на внесення застави, посилаючись на ризики, визначені статтею 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, продовження злочинної діяльності, вплив на свідків. Зазначив, що заявлені ризики не зменшилися, і не перестали існувати, менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити їх уникнення та забезпечення покладених на підозрюваного обов`язків.
Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та на недоведеність заявлених ризиків, зазначив, що у кримінальному провадженні не встановлено особу потерпілого, що зумовлює неможливість передачі до суду обвинувального акту. Захисник наголошував на необґрунтованості доводів прокурора щодо існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зазначивши, що підозрюваний не переховувався та брав участь у слідчих діях, надавав покази, а наявність судимості у підозрюваного сама по собі не може свідчити про наявність ризику вчинити нові злочини.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, додані до клопотання, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, суд дійшов висновку про задоволення клопотання з таких мотивів.
Як встановлено судом, у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001973 від 3 липня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
4 липня 2021 року ОСОБА_4 о 15 годині 09 хвилин (час фактичного затримання 4 липня 2021 року о 12 годині 55 хвилин) затримано в порядку ст. 208 КПК України.
4 липня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
5 липня 2021 слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 2 вересня 2021 року .
20 серпня 2021 року постановою керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування продовжений до трьох місяців, тобто до 4 жовтня 2021 року.
Відповідно до положень частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у ст.ст. 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів):
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу;
3) обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Суд враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, а тому зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, враховуючи положення статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», виходить з того, що згідно із практикою ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак мають створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України.
Дослідивши додані до клопотання матеріали досудового розслідування, суд дійшов висновку, що вони містять достатні для цього етапу розслідування докази, які доводять причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, і містяться у: протоколах огляду місця події від 3 липня 2021 року; протоколі огляду місця події (трупа) від 3 липня 2021 року; протоколі допиту малолітнього свідка ОСОБА_7 від 4 липня 2021 року; протоколі допиту малолітнього свідка ОСОБА_8 від 4 липня 2021 року; протоколі допиту малолітнього свідка ОСОБА_9 від 4 липня 2021 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 4 липня 2021 року; протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 4 липня 2021 року; протоколі огляду речей від 4 липня 2021 року; протоколі затримання ОСОБА_11 в порядку ст. 208 КПК України від 4 липня 2021 року; протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 4 липня 2021 року; протоколі слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 4 липня 2021 року, а також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про продовження застосування запобіжного заходу, та в ухвалі слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 5 липня 2021 року, прокурор довів наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання.
Підозра ОСОБА_4 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.
Доводи захисника, наведені на підтвердження його позиції щодо необґрунтованості пред`явленої підозри, суд відхиляє, оскільки на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Щодо ризиків кримінального провадження, прокурор зазначає про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні з метою зміни ними свідчень, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Досліджуючи відомості про особу підозрюваного, судом встановлено, що підозрюваний має середню спеціальну освіту, не одружений, дітей не має, офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак не має постійного місця проживання, раніше судимий 19 серпня 2020 року Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 122 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік.
Оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину та у разі визнання його винним йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому очікування можливого суворого вироку може мати значення для вірогідного ризику переховування, який слідчий суддя вважає цілком вірогідними з огляду на співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування порівняно із засудженням до покарання у виді позбавлення волі. Крім цього, слідчий суддя враховує, що такий ризик є змінюваним в залежності від стадії досудового розслідування та зібраних у кримінальному провадженні доказів, що підтверджують причетність підозрюваного до інкримінованих йому злочинів, в той час як метою застосування запобіжних заходів є запобігання певним ризикам саме у майбутньому.
Підозрюваний не має постійного місця проживання, міцних соціальних зв`язків, відсутні інші стримуючі фактори задля запобігання вказаному ризику.
Оцінюючи наведений прокурором ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з того, що такий ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та їх дослідження, оскільки суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання; суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
Беручи до уваги вчинення злочину із застосування насильства та надані у судовому засіданні пояснення прокурора щодо наявності цього ризику у сукупності з іншими обставинами кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки, не будучи обмеженим у вільному доступі до них, підозрюваний може здійснювати на них вплив з метою спонукання до ненадання показань, їх зміни, перекручування або спотворення раніше повідомлених ними обставин.
Наведені вище дані про особу підозрюваного, зокрема, відсутність постійного місця проживання, роботи, сталих соціальних зв`язків, наявність не знятої та не погашеної судимості вказують на існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.
Підозрюваний на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, які б свідчили,що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою.
Досліджені під час судового засідання обставини свідчать, що менш суворі запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, не здатні забезпечити уникнення ризиків кримінального провадження. Зокрема, слідчий суддя враховує, що неможливість застосування домашнього арешту зумовлена тим, що підозрюваний не має постійного місця проживання у м. Києві, а під час розгляду клопотання підозрюваним та його захисником не надано достатній відомостей щодо зареєстрованого місця проживання підозрюваного. Особисте зобов`язання є неспроможним забезпечити виконання завдань кримінального провадження і уникнути заявлених ризиків з огляду на відсутність достатніх для даного етапу досудового розслідування стримуючих приписів.
Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування та суду не надійшли заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.
З урахування встановлених обставин, врахувавши дані про особу підозрюваного, його стан здоров`я, сімейний стан, наслідки вчинення злочину, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурор довів наявність підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу, а саме тримання під вартою без права на внесення застави, у зв`язку із чим клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 197,199, 309, 376 КПК України

УХВАЛИВ:
1. Клопотання слідчого задовольнити.
2. Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах продовженого строку досудового розслідування, а саме до 4 жовтня 2021 року включно.
Строк дії ухвали до 12 год. 55 хв. 4 жовтня 2021 року.
Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_4 не визначати.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним у цей же строк моменту вручення йому копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1