Житомирський апеляційний суд
Справа №295/9974/21 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія в порядку КПК УКраїни Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2021 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду

в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 03.08.2021,

в с т а н о в и л а :
Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_11 та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.09.2021 включно, в межах строку досудового розслідування
відносно
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердичева, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, інваліда 2-ї групи, учасника бойових дій,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.2 ст.15 п.1 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, відомості щодо яких внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000253 від 06.06.2021 року.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що встановлено достатньо підстав вважати, що заявлені ризики продовжують існувати на момент вирішення питання про продовження строку тримання під вартою.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_9 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його постійного проживання. Зазначає, що виготовлення та проголошення резолютивної частини ухвали не може бути застосовано до ухвал слідчого судді при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вона обмежує право особи на оскарження такої ухвали, а також ухвала слідчого судді не пов`язана з вирішенням справи по суті, а тому не може потребувати значного часу для складання повного тексту ухвали. Звертає увагу, що подане слідчим клопотання погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_11 , проте у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_11 є прокурором Житомирської окружної, а не місцевої прокуратури, що припинила свою діяльність.

Заслухавши доповідача, захисника та підозрюваного, які просили задовольнити апеляційну скаргу, прокурора, який вважав ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3)вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10)наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12)ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(c) Конвенції про захист прав основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення О`Нага United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(c) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту (О`Нага v. United Kingdom 16 October 2001, §36).

Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).

Задовольняючи клопотання слідчого та продовжуючи щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя обґрунтовано виходив з доведеності підстав для продовження застосування саме такого запобіжного заходу, у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Наявні у матеріалах клопотання слідчого докази та обставини підтверджують, що на час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наявні достатні підстави вважати, що сталася подія кримінального правопорушення, підозрюваний причетний до цієї події та обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.2 ст.15 п.1 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується, зокрема: рапортом-повідомленням по лінії 102 від 05.06.2021; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_12 ; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_13 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_13 ; протоколом огляду місця події від 06.06.2021 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом огляду трупа від 06.06.2021; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину; повідомленням про підозру ОСОБА_8 ; протоколами огляду місця події від 06.06.2021 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_12 ; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_13 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 ; висновком судово-медичного експерта №583; висновком судово-медичного експерта №827; протоколом огляду місця події від 15.07.2021 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_14 ; протоколом огляду місця події від 16.04.2021 за адресою: АДРЕСА_4 ; висновком експерта №СЕ-19/106-21/4300-ВТХ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_14 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; повідомленням про нову підозру ОСОБА_8 ; висновком експерта №1163; висновком експерта №1162; протоколом проведення слідчого потерпілої ОСОБА_13 ; протоколом проведення слідчого потерпілої ОСОБА_12 ; заявою про залучення до провадження як потерпілого ОСОБА_15 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 ; висновком судово-психіатричного експерта №173-2021 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність доказів, які були долучені до клопотання слідчого, на даному етапі кримінального провадження, свідчать про обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_8 і є достатніми для продовження строку застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що на даний час не зменшився ризик того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує; може продовжувати вчиняти інші злочини, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності; вчинив новий особливо тяжкий злочин в період іспитового строку, а також не зменшився ризик того, що підозрюваний може впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки вони проживають в одному населеному пункті.

Апеляційний суд звертає увагу, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, а лише встановлює наявність обставин підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

З журналу судового засідання та технічного запису судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого доводи перевірялись судом при його розгляді. При цьому була вислухана думка захисника, яка просила застосувати більш м`який запобіжний захід, підозрюваного, який підтримав захисника та думка прокурора, а також з`ясовані обставини, які мають значення для вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, слідчий суддя повно дослідив обставини кримінального провадження, дав належну оцінку наданим доказам та обґрунтував наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Зокрема, обґрунтовано врахував вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи років до довічного позбавлення волі, залишив місце вчинення злочину, намагався переховуватись від органу досудового розслідування.

Також судом враховано, що закінчити досудове розслідування кримінального провадження до закінчення строку дії попередньої ухвали про обрання підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неможливо, оскільки досудове розслідування триває, не проведені усі необхідні слідчі дії по даному кримінальному провадженню, в тому числі необхідно завершити проведення судових експертиз, а також на даний час не встановлено знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його не можливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності з вимогами кримінального процесуального закону, при прийнятті оскаржуваного рішення перевірив всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування (продовження) виняткового запобіжного заходу, і зазначені обставини підтверджені достатніми даними, які досліджені та оцінені слідчим суддею в судовому засіданні.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що виготовлення та проголошення резолютивної частини ухвали не може бути застосовано до ухвал слідчого судді при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованими, оскільки відповідно до положень ч.2 ст.376 КПК України, суд має право обмежитись складанням і оголошенням резолютивної частини судового рішення у формі ухвали (постанови). Вказані обставини не обмежують право особи на оскарження такої ухвали, про що зазначено в апеляційній скарзі захисника.

Також є необґрунтованими доводи апеляційної скарги в тій частині, що подане слідчим клопотання погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_11 , проте у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_11 є прокурором Житомирської окружної, а не місцевої прокуратури, що припинила свою діяльність, оскільки слідчим суддею встановлено, що технічна помилка в найменуванні органу прокуратури під час складання клопотання не впливає на обсяг процесуальних повноважень прокурора, а також на вирішення клопотання по суті.

Таким чином, суд у відповідності з вимогами ст.194 КПК України, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 , даних про його особу, за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку про необхідність продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують і не дають підстав вважати, що при постановленні оскаржуваної ухвали були допущені порушення норм кримінального процесуального закону, які могли б стати підставою для її скасування та зміни щодо підозрюваного запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 03.08.2021, якою задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_11 та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.09.2021 включно, в межах строку досудового розслідування відносно ОСОБА_8 без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: