У Х В А Л А
Іменем України

22 липня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
в присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Нальчик Російської Федерації, працюючого директором ТОВ «АГАТ», маючого на утриманні малолітню дитину, з вищою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

20.07.2021 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів убачається, що слідчим відділом Деснянського УПГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003253 від 26.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 191 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження, 17.06.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У клопотанні слідчого наведені дані, котрі вказують на причетність ОСОБА_4 до умисного, з метою одержання неправомірної вигоди, використання службового становища всупереч інтересам служби, яке завдало істотної шкоди державним інтересам.

Як вказує слідчий, підозрюваний ОСОБА_4 29.06.2021, 14.07.2021, 16.07.2021 неодноразово, без поважних причин ухилявся від прибуття на виклик слідчого.

Досудовим розслідуванням встановлено наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, за вчинення якого передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з числа орендарів приміщень ДП «Укргеоінформ», покази яких мають доказове значення у справі; а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Як зазначає слідчий, що враховуючи, що шкода завдана кримінальним правопорушенням, у якому підозрюється ОСОБА_4 перевищує вісімдесять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому розмір застави у зазначених межах не здатний забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Слідчий вважає, що у урахуванням положень статті 182 КПК України та заподіяної ОСОБА_4 майнової шкоди (збитків) в сумі 839 787,00 гривень, а також майнового стану підозрюваного, запобіжний захід у вигляді застави співрозмірної розміру заподіяної майнової шкоди, цілком зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Крім цього відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України застава в такому розмірі, в разі встановлення обвинувального вироку суду, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень, що забезпечить відшкодування завданої майнової шкоди.

Слідчий вважає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього статтею 42 КПК України процесуальних обов`язків, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, тому виклики до органу досудового розслідування або суду можуть спровокувати настання ризиків, встановлених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 353 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 839 787,00 грн., тобто співрозмірну розміру завданої майнової шкоди та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, строком на два місяці.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечували, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. При цьому захисник вказує на те, що зважаючи на майновий стан підозрюваного, зазначений прокурором розмір застави є для останнього непомірним. Також захисник зазначив, що у випадку встановлення судом необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу, просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вислухавши думки прокурора та підозрюваного і його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Згідно положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України одним із видів запобіжного заходу кримінального провадження є застава.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , слідчий суддя приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень у достатній мірі доводиться доказами, що долучені до клопотання про обрання запобіжного заходу.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, раніше не судимий, має вищу освіту, одружений, має на утриманні малолітню дитину, на даний час офіційно працевлаштований, має стабільний фінансовий дохід.

Вважаю, що запобіжний захід у вигляді застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У відповідності до вимог ст. 182 КПК України, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий стан, вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі - 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
При цьому слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили проте, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків. Підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-179,182,194,196,202, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 68 100 (шістдесят вісім тисяч сто) гривень, яка може бути внесена як самими підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці, тобто до 22 вересня 2021 року, обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1