Провадження №: 1-кс/755/3613/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" серпня 2021 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0002362, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором, уповноваженим здійснювати процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на речі, які були вилучені в ході особистого обшуку ОСОБА_5 .

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 та прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в судове засідання не прибули. Від слідчого ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд клопотання за її відсутності, в якій остання зазначила, що клопотання підтримує.

Власник майна в судове засідання також не прибув.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши зміст клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002362, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10 серпня 2021 р. за адресою: АДРЕСА_1 , було зупинено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при собі зберігав речовину рослинного походження зеленого кольору масою приблизно 30 гр. з метою збуту.

10 серпня 2021 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Так, 10.08.2021 в період часу з 21 години 20 хвилин по 22 годину 14 хвилин слідчим слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 під час затримання ОСОБА_5 на підставі ч.3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223, було проведено обшук затриманої особи, під час якого було виявлено та вилучено: 1) пакет червоного кольору з надписом «Cappuccino», в якому знаходяться три поліетиленових пакети з пазовим замком, всередині яких міститься речовина рослинного походження зеленого кольору; 2) пачку з-під цигарок марки «Palermo», всередині якої знаходиться 1 цигарка та речовина рослинного походження зеленого кольору; 3)портфель камуфляжного кольору; 4) дві пластикові пляшки об`ємом 2 л, всередині яких знаходиться речовина невідомого походження, пара чоловічих мокасинів, пара жіночих кросівок та чоловічі окуляри; 5) мобільний телефон марки «Nokia», imei НОМЕР_1 з сім-карткою оператора стільникового зв`язку «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 .

Постановою старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 11.08.2021 вказані вище речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а відтак підпадають під визначений кримінальним процесуальним законодавством перелік майна, на яке може бути накладено арешт.

Накладення арешту на вказане майно забезпечить збереження речових доказів, унеможливить їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вони містять відомості, які маються суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам, визначеним ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети являються доказом злочину, а саме - зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію), які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.

При цьому, відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Крім того, слід зазначити, що вилучене під час особистого обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого під час проведення слідчих дій майна.

Водночас слідчий суддя враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 10.08.2021 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме: 1) пакет червоного кольору з надписом «Cappuccino», в якому знаходяться три поліетиленових пакети з пазовим замком, всередині яких міститься речовина рослинного походження зеленого кольору; 2) пачку з-під цигарок марки «Palermo», всередині якої знаходиться 1 цигарка та речовина рослинного походження зеленого кольору; 3) портфель камуфляжного кольору; 4) дві пластикові пляшки об`ємом 2 л, всередині яких знаходиться речовина невідомого походження, пара чоловічих мокасинів, пара жіночих кросівок та чоловічі окуляри; 5) мобільний телефон марки «Nokia», imei НОМЕР_1 з сім-карткою оператора стільникового зв`язку «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8