Справа 688/3629/20
№ 1-кп/688/34/21
Ухвала
02 червня 2021 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000707 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , непрацюючого, в силу ст. 89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

встановив:

У провадженні Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , посилаючись на те, що останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. Обвинувачений не працює, не має легальних джерел для існування, перебуваючи на волі, з метою уникнення покарання, яке йому загрожує, матиме реальну можливість переховуватись від суду, оскільки зареєстрований за межами Шепетівського району; незаконно впливати на потерпілого та свідків, які є жителями с. Коськів, з метою покращення свого становища, оскільки під час вчинення злочину застосовував фізичне насильство; створювати інші перешкоди для встановлення об`єктивної істини у справі, вчинити інше кримінальне правопорушення. Обставини, що враховувалися слідчим суддею та судом при обранні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися.

Представник потерпілого ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання прокурора підтримала, просила врахувати, що співмешканка обвинуваченого ОСОБА_7 погрожувала свідкам ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечили проти продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, наведені прокурором, відсутні, нічим не підтверджені, а тому просили у задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Заслухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 08.11.2020 року обвинуваченому ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03.01.2021 року, який ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 28.12.2020 року продовжений до 25.02.2021 року, а ухвалами суду від 11.02.2021 року та 05.04.2021 року - до 11.04.2021 року та 03.06.2021 року включно.

Суд приймає до уваги положення ст. 29 Конституції України, згідно з якими ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за мотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 199 КПК України, суд зобов`язаний з`ясувати обставини, які свідчать про те, що: заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує також вимоги п.п. 1, 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Волосюк проти України», «Ілійков проти Болгарії») сама тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості («Харченко проти України»).

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі суспільну небезпечність тяжкого злочину, який інкримінується обвинуваченому; дані про його особу; наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які суд вважає доведеними, виходячи з обставин вчинення злочину, інкримінованому обвинуваченому. Із зазначених підстав суд дійшов висновку про продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу та виправдовують тримання особи під вартою на даний час.

Обставини, що враховувалися слідчим суддею під час обрання та судом під час продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час розгляду клопотання не змінилися, підстав для застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, немає.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 , який в силу ст. 89 КК України не судимий, не працює, не має міцних соціальних зв`язків та легальних джерел для існування, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, оскільки він може порушити покладені на нього Законом процесуальні обов`язки та переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інші кримінальні правопорушення.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 цієї ж статті за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Прокурор у судовому засіданні довів, що на момент розгляду кримінального провадження, не зменшились ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що дає підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що в строк до 03 червня 2021 року неможливо закінчити судове провадження, з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів, тобто до 31 липня 2021 року без можливості внесення застави з урахуванням вимог ч. 4 ст. 183 КПК України. Таким чином, суд дійшов висновку клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого задовольнити.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 331, 372 КПК України, суд
постановив:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 31 липня 2021 року включно.

Копію ухвали невідкладно вручити учасникам судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим протягом семи днів з часу отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_1