Справа № 991/3170/21
Провадження №11-сс/991/343/21
У Х В А Л А

21 травня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4
адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.05.2021 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей за його заявою від 30.04.2021 про кримінальне правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
В С Т А Н О В И Л А:

Адвокат ОСОБА_5 звернувся до уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України з заявою про вчинення суддями Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та секретарем судового засідання ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст.366, ч.2 ст.376-1 КК України.
Зазначав, що у провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 369/4557/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_6 про його виселення із житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Києво-Святошинським районним судом Київської області 10.07.2015 винесено рішення про виселення ОСОБА_6 з будинку за вказаною адресою, а ухвалою від 09.03.2021 замінено стягувача з Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на його правонаступника ОСОБА_10 , яка не набрала законної сили.
Однак судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , секретар судового засідання ОСОБА_9 , будучи службовими особами Києво-Святошинського районного суду Київської області, займаючи відповідальне становище в органах судової влади, діючи в інтересах ОСОБА_10 та її адвоката, зловживаючи своїм службовим становищем, маючи вільний доступ здійснили незаконне втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду та з метою протиправного виселення ОСОБА_6 і членів його родини з будинку склали та видали завідомо неправдивий документ про набрання ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.03.2021 у цивільній справі № 369/4557/15-ц законної сили, яка її не набрала.
Адвокат ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_10 , достовірно знаючи, що ухвала не набрала законної сили, подав її до Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції, внаслідок чого 16.04.2021 державними виконавцями виселено ОСОБА_6 та членів його родини із житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Такі дії службових осіб Києво-Святошинського районного суду Київської області, на думку заявника, свідчать про зловживання ними владою або службовим становищем, вчинення службового підроблення та незаконне втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, тобто, вчинення корупційних кримінальних правопорушень, якими ОСОБА_6 та його родині завдано збитків в сумі 500 000 доларів США.
Не отримавши будь-якої відповіді на заяву від уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, ОСОБА_5 оскаржив їх бездіяльність до слідчого судді, просив зобов`язати внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.05.2021 відмовлено в задоволенні вказаної скарги.
Ухвала мотивована тим, що заява ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення суддями та секретарем судового засідання корупційних кримінальних правопорушень. Оскільки така заява не є повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення у розумінні ст.214 КПК України, слідчий не наділений обов`язком вносити відомості по ній до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Більше того, порушені у заяві адвоката питання про вчинення кримінальних правопорушень підлягають розгляду в порядку дисциплінарного провадження щодо державного службовця та не можуть свідчити про наявність в діях суддів та секретаря судового засідання ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст.366, ч.2 ст.376-1 КК України.
Не погодившись з ухвалою, адвокат подав апеляційну скаргу, просить її скасувати та ухвалити нову, якою задовольнити вимоги його скарги.
За твердженням адвоката, ним подано заяву про вчинення службовими особами Києво-Святошинського районного суду Київської області злочинів, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст.366, ч.2 ст.376-1 КК України, що належать до підслідності Національного антикорупційного бюро України. Проте уповноваженими особами НАБУ не вчинено жодних дій з розгляду його заяви, чим допущено бездіяльність. Вважає, що слідчим суддею не в повній мірі досліджені обставини справи, надані ним докази та безпідставно відмовлено в задоволенні скарги.
Прокурор, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, у зв`язку з чим колегія суддів постановила здійснювати апеляційний розгляд за його відсутності.
В судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав апеляційні вимоги.
За результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін з таких підстав.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування може бути оскаржено, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Як вірно зазначив слідчий суддя, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник має зазначити у повідомленні конкретні, відомі йому обставини такого злочину.
Дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі фактичні обставини певного злочину. Забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, у тому числі доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження.
Водночас, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення, а не про будь-які дії, які не містять таких ознак.
У разі подання особою заяви про корупційне кримінальне правопорушення до Національного антикорупційного бюро України, заявник повинен вказати у ній відомості про вчинення саме корупційного, а не будь-якого іншого злочину. Лише у такому випадку службові особи НАБУ зобов`язані внести відповідні відомості до реєстру, оскільки вони здійснюють досудове розслідування виключно щодо злочинів, передбачених ч. 5 ст. 216 КПК України. Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб на стадії досудового розслідування, судовий розгляд у кримінальних провадженнях Вищий антикорупційний суд здійснює винятково щодо корупційних злочинів, підсудних йому згідно зі ст. 33-1 КПК України.
За змістом ч.2 ст. 364 КК України зловживанням владою та службовим становищем є умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе та іншої фізичної або юридичної особи, використання службовою особою влади та службового становища всупереч інтересам служби, яке завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним та громадським інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки.
Обов`язковою ознакою злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, серед іншого, є корислива мета використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, а саме: одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи при вчиненні такого діяння. У цьому полягає корупційність злочину. Саме за вказаною ознакою кримінальний процесуальний закон відносить до компетенції детективів Національного антикорупційного бюро України розслідування таких правопорушень.
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_5 звернувся до уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України з заявою про кримінальні правопорушення, вчинені суддями та секретарем судового засідання Києво-Святошинського районного суду Київської області шляхом складення та видачі завідомо неправдивого документу про набрання законної сили ухвалою, яка її не набрала, внаслідок чого відбулося протиправне виселення ОСОБА_6 та членів його родини з будинку, заподіяння йому збитків на суму 500 000 доларів США.
Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що у заяві про кримінальне правопорушення відсутні посилання на конкретні обставини, які б вказували на корисливу мету службових осіб, а також на факти заподіяння ОСОБА_6 істотної шкоди їх неправомірними діями. Вартість будинку не є збитками для особи, яку виселили з нього. Злочини, передбачені ст.ст. 366, 376-1 КК України не відносяться до корупційних навіть за кваліфікаційною ознакою. Тобто, вказана заява не містить відомостей про ознаки вчинення працівниками суду корупційних правопорушень.
Таким чином, висновок слідчого судді про відсутність у заяві ОСОБА_5 об`єктивних даних про вчинення суддями та секретарем судового засідання Києво-Святошинського районного суду Київської області правосуддя корупційних кримінальних правопорушень є обґрунтованим.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.05.2021 в силі, а апеляційної скарги без задоволення.
Керуючись статтями 214, 303, 407, 418 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.05.2021 про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3