Провадження № 1-кс/761/674/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 151 001 000 018 82 від 19.03.2015, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Київа, громадянка України, українка, з неповною вищою освітою, яка офіційно не працевлаштована, перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрована та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 14.02.2015 ОСОБА_4 заочно повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 191 КК України, відповідно до якої остання, перебуваючи на посаді старшого касира Київського регіонального відділення ПАТ «Укрбізнесбанк», вступивши у злочинну змову з іншою посадовою особу вказаного банку, діючи відповідно до узгодженого плану, направленого на привласнення грошових коштів, дістали з грошового сховища кошти у сумі 1 999 998,54 грн., без проведення банківських операцій, якими у подальшому розпорядились на власний розсуд.

Рішенням слідчого судді від 24.12.2020 у зв`язку з переховуванням підозрюваної від органу досудового розслідування наданий дозвіл на затримання ОСОБА_4 .

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрювана може продовжити переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник просили у задоволенні клопотання відмовити, оскільки вважали, що ризики непроцесуальної поведінки ОСОБА_4 відсутні, остання від органу досудового розслідування не переховувалась, про оголошення їй підозри не знала, що свідчить про безпідставність наведених стороною обвинувачення ризиків.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Частиною 1 статті 194 КПК України на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність у діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винуватою у скоєнні інкримінованого злочину, а також її посткримінальну поведінку.

Водночас наданими слідчому судді матеріалами не підтверджується припущення слідчого про наявність ризику, що підозрювана може впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження.

Крім того малоймовірним виглядає ризик, що ОСОБА_4 буде іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК, тобто обґрунтованість підозри та одного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваної, його майновий стан тощо.
Слідчий суддя, враховуючи репутацію підозрюваної, відсутність у неї судимостей, наявність постійного місця мешкання у м. Києві, сім`ї, приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваної зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати приміщення квартири АДРЕСА_2 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії цієї ухвали встановити по 18 червня 2021 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1