Справа № 132/422/21
Ухвала
Іменем України
15.02.2021р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Калинівка Вінницької області клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, погоджене з прокурором Калинівської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000019 від 12 лютого 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старший лейтенанта поліції ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Калинівської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , звернувся 15.02.2021р. до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 12.02.2021р. о 09год. 46хв. надійшло повідомлення зі служби 102 від охоронника магазину «Аврора» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 12.02.2021р. в період часу з 09год. 30хв. по 09год. 40хв. з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: Вінницька область, м. Калинівка, вул. Незалежності, буд.№39, неповнолітня ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом вільного доступу вчинила крадіжку товарно-матеріальних цінностей на загальну суму 326 гривень. 12.02.2021р. надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , про те, що вона добровільно видає 1 гель нарозчувач, 4 гель-лаки, які 12.02.2021р. вона викрала у магазині «Аврора», що в м. Калинівка. Вищезазначені речі 12.02.2021р. оглянуто, та встановлено, що ОСОБА_6 викрала топ на гель-лак «Lovit»; гель-лак для нігтів «Lovit», тон №27; бази під гель-лак «Lovit»; гель-лак для нігтів «Lovit», тон №7; гель для нарощування нігтів «QBD», які після проведення огляду упаковано у спецпакет НПУ SUD1041797 та поміщено до камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області та приєднано до справи в якості речових доказів. Необхідність у арешті добровільно виданого майна, обґрунтовується наявністю підстав вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, незастосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Враховуючи те, що топ на гель-лак «Lovit»; гель-лак для нігтів «Lovit», тон №27; бази під гель-лак «Lovit»; гель-лаку для нігтів «Lovit», тон №7; гель для нарощування нігтів «QBD», визнано речовими доказами, тому виникла необхідність у накладенні арешту на добровільно видане майно. Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Враховуючи те, що добровільно видане майно являється речовими доказами у кримінальному провадженні та відповідає критеріям ст. 98 КПК України, тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, наявні підстави для накладення на нього арешту, в зв`язку із чим дізнавач звернувся до суду з даним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, на адресу суду слідчий подав клопотання про розгляд справи у його відсутність на підставі наданих доказів, без технічної фіксації судового процесу.

Власника вказаного у клопотанні майна про час та місце розгляду клопотання повідомлено в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначеної особи, як і слідчого та прокурора, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000019 від 12 лютого 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

Під час досудового розслідування 12.02.2021р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 добровільно видала 1 гель нарозчувач та 4 гель-лаки, які після огляду було упаковано до спецпакету та передано для камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

Дані речі відповідно до постанови дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 12.02.2021р. було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 35 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що майно, яке було доброльно видане 12.02.2021р., цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення їх збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на це майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131,132,170,171,172,173,309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Калинівської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000019 від 12 лютого 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речі, що були 12.02.2020р. добровільно видані ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме 1 топ на гель-лак «Lovit»; гел-лак для нігтів «Lovit», тон №27; бази під гель-лак «Lovit»; гель-лак для нігтів «Lovit», тон №7; гель для нарощування нігтів «QBD».

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000019 від 12 лютого 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя