Справа № 745/263/20
№ провадження 1-кп/738/4/2021
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2021 року м. Мена

Менський районний суд Чернігівської області у складі колегії:

головуючого - судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення амбулаторної комісійної судово психолого-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 08.01.2020 р. про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Покошичі, Коропського району Чернігівської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не депутат, пенсіонер

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю:
секретаря ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Менського районного суду Чернігівської області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 08.01.2020 р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 клопотав про призначення у кримінальному провадженні амбулаторної комісійної судово психолого-психіатричної експертизи, виконання якої доручити експертам Чернігівської обласної психоневрологічної лікарні та на вирішення поставити питання: 1) Чи знаходився ОСОБА_4 в момент скоєння кримінального правопорушення в стані сильного душевного хвилювання(фізіологічного афекту)? Якщо так, то які психологічні причини обумовили настання такого стану? В якій мірі встановлені дії потерпілого могли вплинути на психічний стан ОСОБА_4 і в якій мірі вони стали причиною його наступної поведінки? Клопотання обгрунтоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_8 . Під час допиту на досудовому слідстві та у судовому засіданні, ОСОБА_4 вказував, що потерпілий ОСОБА_8 протизаконно здійснював відносно нього фізичне насильство, йому були спричинені тілесні ушкодження середньої тяжкості, деяких обставин не пам`ятає, а тому враховуючи його похилий вік та отримані ним тілесні ушкодження є підстави припускати, що застосоване до обвинуваченого протиправне насильство могло викликати у нього стан сильного душевного хвилювання та встановлення такого стану може бути підставою для перекваліфікації дій обвинуваченого.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про призначення експертизи, оскільки згідно наявного у матеріалах провадження висновку судово-психіатричного експерта, обвинувачений, в період часу, до якого відноситься кримінальне правопорушення, за своїм психічним станом був здатний усвідомлювати свої дії та керувати ними.
Потерпілий до суду не з`явився про час та місце розгляду кримінального провадження повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомляв.
Вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Захисник у клопотанні зазначає, що встановлення у ОСОБА_4 на час вчинення кримінального правопорушення стану сильного душевного хвилювання, може бути підставою для перекваліфікації дій обвинуваченого.

Відповідальність за ст. 116 КК Укераїни настає за умисне вбивство, вчинене у стані сильного душевного хвилювання, зумовленому жорстоким поводженням, або таким, що принижує честь і гідність особи, а також за наявності системного характеру такого поводження з боку потерпілого.
Суб`єктивна сторона складу цього злочину характеризується особливим емоційним станом суб`єкта - його сильним душевним хвилюванням, а умисел на позбавлення життя потерпілого виникає раптово і реалізується негайно.
Сильним душевним хвилюванням (фізіологічним афектом) є раптовий емоційний процес, викликаний поведінкою потерпілого, що протікає швидко та бурхливо, і певною мірою знижує здатність особи усвідомлювати свої дії та керувати ними.
Таким, що виник раптово, визнається стан сильного душевного хвилювання, процес виникнення і протікання якого характеризується неочікуваністю, миттєвістю, бурхливістю, швидкоплинністю.
Станом сильного душевного хвилювання вважають стан, який має кримінально-правове значення, оскільки особа значною мірою втрачає здатність усвідомлювати власні діяння та (або) керувати ними.
Тобто психічне ставлення особи при вчиненні цього злочину характеризують дві особливості: 1) умисел завжди є таким, що раптово виник, і афектованим; 2) емоційний стан винної особи характеризується сильним душевним хвилюванням, що певною мірою знижує її здатність усвідомлювати свої дії або керувати ними.
Це пов`язано з психофізіологічними характеристиками стану сильного душевного хвилювання, існування якого є несумісним із заздалегідь обдуманим умислом. Тобто якщо аналіз фактичних обставин справи свідчить про те, що суб`єкт злочину мав достатньо часу, щоб обдумати, спланувати вчинення ним умисного вбивства, а отже, у нього був відсутній стан сильного душевного хвилювання.
У п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини проти життя та здоров`я особи» від 07 лютого 2003 року № 2 зазначено, що суб`єктивна сторона вбивства або заподіяння тяжкого тілесного ушкодження, відповідальність за які передбачено ст. 116 і 123 КК України, характеризується не лише умислом, а й таким емоційним станом винуватого, який значною мірою знижував його здатність усвідомлювати власні дії або керувати ними.
З огляду на характеристику різних емоційних станів, кримінально-правове значення вони матимуть лише тоді, коли спричинені протиправною чи аморальною поведінкою потерпілої особи або психотравмуючою ситуацією.
Таким чином, сильне душевне хвилювання як факультативна ознака суб`єктивної сторони складу злочину - це емоційно-психічний стан особи, спричинений протиправною (аморальною) поведінкою потерпілої особи або психотравмуючою ситуацією, за яких особа частково втрачає можливість усвідомлювати власні діяння та (або) керувати ними, що може позначатися на кваліфікації злочину, визначенні виду або розміру покарання та застосуванні інших заходів кримінально-правового впливу. Стан сильного душевного хвилювання охоплює афект та афективні стани.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 пояснював, що він перебуваючи у кімнаті свого будинку разом з ОСОБА_8 , від протиправних дій останнього, отримав тілесні ушкодження. Під час нанесення йому тілесних ушкоджень, він просив ОСОБА_8 зупинитися, але останній не реагував на це, а тому з метою самозахисту, взяв у руки гладкоствольну мисливську рушницю 12-го калібру, моделі ІЖ-26-Е та вдарив прикладом рушниці ОСОБА_8 по голові, після чого у них виникла боротьба у процесі якої відбувся постріл.

Отже, пояснення обвинуваченого вказують на те, що він вчинив вбивство потерпілого не у стані сильного душевного хвилювання, тому що спочатку просив потерпілого зупинити фізичне насильство, потім вдарив потерпілого по голові з метою самозахисту, тобто не вистрілив відразу з рушниці коли взяв її у руки. Крім того, у матеріалах справи знаходиться висновок експерта № 36 від 28.01.2020 з якого слідує, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період часу, до якого відноситься кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, за своїм психічним станом був здатний усвідомлювати свої дії та керувати ними. ОСОБА_4 за своїм психітним станом на теперішній час здатний правильно сприймати обставини, які мають значення для даного кримінального провадження та давати про них правильні свідчення.
Враховуючи викладене, суд вважає, що відповіді на питання, які просить поставити захисник перед експертом, не будуть мати значення для з`ясування обставин у даному кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 242, 332, 376 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:
Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення амбулаторної комісійної судово психолого-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 08.01.2020 р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвала не оскаржується.

Судді ОСОБА_1

ОСОБА_3

ОСОБА_2