Справа № 991/4448/21
Провадження 1-кс/991/4645/21
У Х В А Л А
іменем України

09 липня 2021 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365 від 24.04.2019,

ВСТАНОВИЛА:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від розгляду клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365 від 24.04.2019 у справі № 991/4448/21, провадження № 1-кс/991/4509/21.

В обґрунтування заявленого відводу детектив зазначає, що слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 ухвалою від 17.01.2020 (справа № 991/908/19, провадження № 1-кс/991/3745/19) відмовив у задоволені клопотання про накладення арешту на грошові кошти, вилучені під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана ухвала була скасована Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду. При цьому клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365 від 24.04.2019 стосується саме тих грошових коштів, в арешті яких було відмовлено слідчим суддею ОСОБА_6 .

Детектив зазначає, що відмова слідчого судді ОСОБА_6 у накладенні арешту та подальше скасування вказаного рішення в апеляційному порядку викликають сумніви в його неупередженості, в зв`язку з чим просить відвести слідчого суддю ОСОБА_6 від розгляду справи № 991/4448/21.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу вказана заява розподілена судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

В судовому засіданні детектив свою заяву підтримав, просив її задовольнити. Додатково повідомив хронологію накладення і скасування арешту в цьому кримінальному провадженні.

Представник власника майна ОСОБА_4 проти відводу заперечував з посиланням на те, що відмова у задоволенні арешту майна не свідчить про упередженість слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_6 надав матеріали судової справи № 991/448/21, пояснень з приводу заявленого відводу не надавав.

Заслухавши учасників, розглянувши подану заяву разом з доданими матеріалами, суддя встановила таке.

У провадженні слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 перебуває справа № 991/4448/21 (провадження № 1-кс/991/4509/21) за клопотанням адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365 від 24.04.2019.

Незалежність і об`єктивність слідчого судді в кожному кримінальному провадженні забезпечується, серед іншого, закріпленням загального переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні. Перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя підлягає відводу, та порядок відводу судді визначені ст. 75, 76 КПК України.

За наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчому судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні (ч. 1, 2 ст. 80 КПК України).

Так, відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді для розгляду справи.

Стаття 76 КПК України передбачає недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Ключовим моментом відводу як цілісного інституту кримінального провадження є упередженість слідчого судді при розгляді питання, що ним розглядається. Така упередженість, як вбачається із формулювань ст. 75, 76 КПК України, може виникнути у зв`язку з наявністю у нього родинних, професійних зв`язків, іншого процесуального статусу, порушенням правил визначення слідчого судді, попередньою участю у цьому провадженні тощо. Обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді, мають бути обумовлені фактами відповідного питання, що розглядається, або пов`язаними з ними. Із змісту заяви про відвід вбачається, що заявник просить відвести слідчого суддю від розгляду клопотання про скасування арешту майна. Отже, сумніви у неупередженості повинні виникати із тих фактів, що мають бути досліджені при вирішенні саме цього питання.

В обґрунтування своєї позиції про упередженість слідчого судді ОСОБА_6 під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, заявник посилається на те, що 27.12.2019 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та тимчасово вилучено грошові кошти у сумі 119 тис. доларів США та 102 тис. євро. 28.12.2019 детектив звернувся до суду з клопотанням про арешт вказаних тимчасово вилучених коштів.

Ухвалою слідчого суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від 17.01.2020 (справа № 991/908/19, провадження № 1-кс/991/3745/19) у задоволенні клопотання про накладення арешту було відмовлено. 04.02.2020 ухвалою колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ухвалу ОСОБА_6 було скасовано та накладено арешт на вказані вилучені грошові кошти.

Не досліджуючи зміст і законність судового рішення, яке було постановлено слідчим суддею ОСОБА_6 в цьому кримінальному провадженні, суддя, в першу чергу, звертає увагу, що будь-яке рішення за наслідками розгляду клопотань, скарг, заяв у кримінальному провадженні, постановляється слідчим суддею на підставі дослідження всіх матеріалів справи та оцінки доказів. При цьому під час розгляду клопотання про накладення або скасування арешту підлягають застосуванню засади законності, змагальності та диспозитивності, встановлені ст. 9. 22, 26 КПК України. З урахуванням особливостей розгляду клопотань, в тому числі про накладення чи скасування арешту, (встановлених главою 26 КПК України) змагальність передбачає самостійне обстоювання учасниками їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію процесуальних прав, і є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при розгляді клопотань слідчий суддя згідно зі ст. 94 КПК України за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

За таких умов відповідна правова позиція слідчого судді під час розгляду кожного окремого клопотання залежить не лише від активності в питанні обстоювання сторонами своїх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів, а також від рівня, якості та обсягу наданих в підтвердження таких позицій матеріалів. Водночас, слідчий суддя не зв`язаний своїми попередніми висновками під час винесення рішення в конкретній справі, якщо змінюється рівень чи зміст заявленої аргументації або матеріали, що надаються йому для дослідження.

Отже, висновки або позиції судді, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя, і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 13.01.2021 у справі № 761/16124/15-ц).

Детективом не представлено будь-яких фактичних даних, які б відповідно до КПК України могли викликати сумнів у неупередженості слідчого судді або демонстрували б поведінку, яка б суперечила вимогам закону.

Таким чином, доводи заявника не знайшли свого підтвердження під час судового засідання та не свідчать про упередженість слідчого судді ОСОБА_6 при розгляді заявленого клопотання.

Суддя окремо наголошує на тому, що об`єктивна неупередженість перебуває поза межами особистої поведінки судді та означає відсутність підтверджених фактів, що можуть спричинити сумнів у неупередженості судді. Прояв внутрішнього переконання при розгляді інших питань, що передують відводу судді, не можуть вважатися упередженістю в цілях такого відводу. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим. Натомість наведені в заяві детектива ОСОБА_5 відомості не є такими, які б свідчили про упередженість слідчого судді ОСОБА_6 . Факти, на які посилається заявник, не становлять обставин, передбачених ст. 75, 76 КПК України, тому в задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 75- 81, 309, 376 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні заяви детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного ОСОБА_6 від розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365 від 24.04.2019 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 13.07.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1