Справа № 308/4345/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 квітня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги представника ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 на дії (бездіяльність) органу досудового розслідування,-

ВСТАНОВИВ:
Представник ОСОБА_2 , адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду із скаргою на дії (бездіяльність) органу досудового розслідування.

Скарга вмотивована тим, що 03 березня 2021 року направлено рекомендованим поштовим відправленням начальнику Ужгородського районного управління поліції Головного управління поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 заяву ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 27 лютого 2021 року відносно гр. ОСОБА_5 за попередньою кваліфікацією ч.1 ст.382 КК України умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, яке отримано уповноваженою особою Ужгородського РУП 05 березня 2021 року, що підтверджується трекінгом AT «Укрпошта».
Разом із тим, заявник вказує на те, що станом на 08 квітня 2021 року з врахуванням поштового перебігу ні інформації, ні витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від уповноваженої особи Ужгородського РУП - заявник ОСОБА_2 не отримувала, що може свідчити про не внесення такою особою Ужгородського РУП відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порушення ч.1 ст.214 КПК України.
Окрім того у скарзі вказано, що представником ОСОБА_2 адвокатом ОСОБА_6 22 березня 2021 року направлено рекомендованим поштовим відправленням клопотання про вжиття заходів реагування в.о. керівника Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , яке стосувалось заяви ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 27.02.2021 року, що отримано уповноваженою особою Ужгородської окружної прокуратури 24 березня 2021 року підтвердження трекінг AT «Укрпошта», однак станом на 08.04.2021 року в порушення ч.2 ст.220 КПК України залишилось без реагування, так, як адвокат ОСОБА_8 жодної інформації про результат розгляду клопотання не отримував, що може свідчити про не внесення органом досудового розслідування Ужгородського РУП відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порушення ч.1 ст.214 КПК України на підставі заяви гр. ОСОБА_2 .
Обґрунтовуючи клопотання заявник посилається на положення: ч.1 ст.7, ч. 1 ст. 24, ч.1 ст.214, п.1 ч.1 ст.303 КПК України, а також на Наказ Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.214, 303, 307, 336 КПК України, заявник просить суд: зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_2 від 27 лютого 2021 року, у відповідності до ст. 214 КПК України.
Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура..

Пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно вимог ч.2 ст.9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень…

Гарантоване ст.55 Конституції України право кожного на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується шляхом встановлення порядку такого оскарження іншими нормативними актами.

Як вбачається зі змісту скарги, 03 березня 2021 року направлено рекомендованим поштовим відправленням начальнику Ужгородського районного управління поліції Головного управління поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 , заяву ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 27 лютого 2021 року відносно гр. ОСОБА_5 за попередньою кваліфікацією ч.1 ст.382 КК України умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, яке отримано уповноваженою особою Ужгородського РУП 05 березня 2021 року, що підтверджується трекінгом AT «Укрпошта».
На підтвердження вказаному, адвокатом ОСОБА_9 , який є представником ОСОБА_2 , до скарги додано копію заяви про вчинення кримінального правопорушення від 27.02.2021, чек про відправлення рекомендованого листа, а також роздруківки трекінгу поштового відправлення.
Разом із тим, вказаний рекомендований лист із заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_2 , вручено адресату за довіреністю 05.03.2021.
За змістом ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання зави чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення ( ст. 5 КПК України).

Отже законодавцем визначено 24 години, зі сплином яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності слідчого, прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.304 КПК України.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Виходячи з вимог частини 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, полягає у невнесенні вказаних відомостей впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, відповідно, у разі невиконання цієї вимоги закону, саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.

В даному ж випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності уповноваженої особи (слідчого) Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 , розпочався з 06.03.2021.

При цьому слідчий суддя констатує, що з моменту отримання Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області (05.03.2021) до часу звернення із даною скаргою до слідчого судді (09.04.2021) минув значний час. Так заява про внесення відомостей до ЄРДР відправлена заявником 03.03.2021, вручена адресату 05.03.2021, а скарга в порядку ст. 303 КПК України до слідчого судді лише 09.04.2021.

Слід звернути увагу і на те, що в скарзі на дії (бездіяльність) орган досудового розслідування, заявник не ставить питання про поновлення пропущеного строку, та не вказує на причини його пропуску.

Таким чином заявник звернувся до суду зі скаргою на дії (бездіяльність) органу досудового розслідування, після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого/прокурора.

За змістом статті 304 КПК України, скарга повертається, зокрема, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

До скарги також додано клопотання представником ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_8 , адресоване Ужгородській окружній прокуратурі, а також підтвердження про його отримання адресатом. Разом із тим дії (бездіяльність ) прокурора не є предметом оскарження в межах поданої скарги, оскільки така вимога не заявлена заявником у прохальній частині.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

З огляду на ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», яка передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, необхідно вказати і на правові позиції Європейського суду з прав людини стосовно доступу до правосуддя та права перегляду судових рішень.

Зокрема, Високий Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципами змагальності сторін, свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та диспозитивності, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, - скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, так як встановлено, що скарга подана із порушенням строку, питання про поновлення заявником не ставиться.

Згідно ст.304 ч.2 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого, дізнавача, прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -

ПОСТАНОВА:
Скаргу представника ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 на дії (бездіяльність) органу досудового розслідування, повернути особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1