ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 213/1101/18
Провадження № 1-кс/210/1833/21

"30" липня 2021 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , слідчий ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції №7 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000541 від 04.11.2016р.

про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Трудолюбівка, Широківського району, Дніпропетровської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засуджений: 14.07.2011 року Широківським районним судом за ст. 185 ч.3, ст. 309 ч.1, ст..70 ч.1 КК України до 3 років 3 місяців позбавлення волі, на підставі ст..71 приєднано невідбуте покарання до відбування покарання 3 роки 7 місяців, звільнений 10.03.2014 року на підставі постанови Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 03.07.2014 ст.81 КК України умовно-достроково на 4 місяці 24 дня

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 30 липня 2021 року згідно ухвали Дніпровського апеляційного суду надійшло вищевказане клопотання .
Прокурор у судовому засіданні підтримала клопотання, з мотивів викладених у ньому. Вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є доцільним та забезпечить виконання процесуальних обов"язків.
Слідчий ОСОБА_5 також підтримав заявлене клопотання.
Підозрюваний не заперечував обґрунтованість підозри та зазначив, що має місце реєстрації, де і проживає. Офіційно не працевлаштований, однак має підробітки, неофіційні, виховує трьох дітей, батьком яких не записаний. Проти задоволення клопотання не заперечував.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ відділення поліції №7 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000541 від 04.11.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється прокурорами Криворізької південної окружної прокуратури.
Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше судимий за вчинення корисливого злочину , на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні умисного корисливого злочину, маючи не зняту та не погашену судимість, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , діючи повторно, за попередньою змовою з особами, матеріали щодо яких виділені в окреме провадження, 02.11.2016 року приблизно о 17 годині 00 хвилин, знаходились за адресою: АДРЕСА_1 , де у нього виник злочинний умисел, направлений на крадіжку чужого майна та заздалегідь до початку вчинення злочину домовився про його спільне вчинення з особами, матеріали щодо яких виділені в окреме провадження,, тим самим вступив з ними в попередню змову.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на крадіжку чужого майна, особи, матеріали щодо яких виділені в окреме провадження, направились до с. Олександрівка, де розподіливши між собою ролі скоєння кримінального правопорушення, близько 17:00 год. шляхом вільного доступу, через незагороджену земельну ділянку проникли на територію домоволодіння АДРЕСА_2 , в якому проживає ОСОБА_6 та діючи умисно з корисливих мотивів, особа, матеріали щодо якої виділені в окреме провадження, за допомогою фізичної сили рук витяг скло зі стулки вікна та проник у зазначений будинок, після чого відкрив вхідні двері та забезпечив доступ до будинку інших осіб. Після чого до будинку через відчинені вхідні двері проникла друга особа, матеріали щодо якої також виділені в окреме провадження, в свою чергу ОСОБА_4 залишився на подвір`ї та слідкував, щоб ніхто не помітив їх протиправні дії. Після того як особи, матеріали щодо яких виділені в окреме провадження, зібрали речі, які належать потерпілому ОСОБА_6 , а саме:

-телевізор марки Philips 40 PFT 4009/12 вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №37/12.1-56 від 06.03.2017 року 8624,75 гривень;

- пральна машина марки Zanussi ZWSG 101 V вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 37/12.1-56 від 06.03.2017 року - 4833,33 гривень,

- фотокамера марки Canon IXUS 145 Blac вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 37/12.1-56 від 06.03.2017 року - 1350,00 гривень,

- пилосос марки LG VK 69162N вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 37/12.1-56 від 06.03.2017 року - 1050,00 гривень,

- відео програвач марки LG Electronics Inc DKE 575 XB вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 37/12.1-56 від 06.03.2017 року - 437,50 гривень,

- ноутбук марки Lenovo G 450 -1L вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 37/12.1-56 від 06.03.2017 року - 2716,67 гривень,

- праска марки Tefal FV 1320 вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 37/12.1-56 від 06.03.2017 року - 539,75 гривень,

до будинку через відчинені вхідні двері також проник ОСОБА_4 який разом з особами, матеріали щодо яких виділені в окреме провадження, продовжуючи втілювати свій єдиний злочинний умисел, таємно, умисно, незаконно, з корисливих мотивів, спільно, за попередньою змовою, маючи реальну можливість розпорядитись викраденими речами, винесли зазначені вище речі з будинку та з викраденими речами зникли розпорядившись ними на власний розсуд.

Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України за ознаками «таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло», про що йому було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000541.
Діяння ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 3 ст. 185 КК України, що відповідно до статті 12 КК України є тяжким злочином, за який передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Досудовим розслідуванням встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, відповідно до яких метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Прокурор зазначає, що інший більш м`який запобіжний захід не може бути застосований, оскільки підозрюваний ніде не працює, тобто не має засобів для існування, не одружений, офіційно дітей на утриманні не має, інкриміновані дії вчинив маючи не зняту та непогашену судимість. Тому враховуючи його особистість, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.
Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного - особи, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особи, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000541 розпочате 04 листопада 2016р.
ОСОБА_4 20.03.2017року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185КК України, за ознаками «таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло».

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , набув статусу обвинуваченого, оскільки досудове розслідування завершено, та 17.05.2017 року затверджено обвинувальний акт, який скеровано до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області .

Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області виділено кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ст..185 ч.3 КК України. Зупинено судове провадження відносно обвинуваченого - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та останнього оголошено у розшук.

Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 квітня 2020 року обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, та додатки до нього повернуто прокурору Кріворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 червня 2020 року апеляційну скаргу прокурора на вищевказану ухвалу залишено без задоволення.

Постановою слідчого Широківського ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області від 09.09.2020 року ОСОБА_4 оголошено в розшук та зупинено досудове розслідування.

Постановою слідчого СВ ВП № 7 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 27.07.2021 року у зв"язку з розшуком ОСОБА_4 досудове розслідування відновлено.

Строки досудового розслідування продовжено у встановленому КПК порядку до 26.08.2021року.
Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Санкція частини 3 статті 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.
Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:
- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;
- чи наявні ризики кримінального провадження;
- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам;
- індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.
За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185КК України, за ознаками: « таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено матеріали кримінального провадження: протоколи допиту свідків, заяви потерпілої, виділені матеріали кримінального провадження.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред"явлена ОСОБА_4 .
На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, та на підставі оцінки сукупності наданих стороною обвинувачення доказів визначає за стандартом "обґрунтованої підозри" лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Заявлені ризики заслуговують на увагу.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі .
Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
При дослідженні ризику переховування враховується та обставина, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено позбавлення волі до 6 (шести) років, перебував у розшуку. Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 порушував умови домашнього арешту, ухилявся від суду.

З метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зазначений ризик підтверджується тим, що у підозрюваного відсутнє постійне джерело доходів, що може спонукати його продовжити злочинну діяльність у випадку застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт.
ОСОБА_4 будучи раніше судимим, має не зняту та непогашену судимість за вчинення корисливого злочину проти власності та достовірно розуміючи, що у разі визнання його винним по даному кримінальному провадженню йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі.
Вказане свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких стримуючих факторів від вчинення нових злочинів, а неоднорозові судимості свідчать про схильність до вчинення злочинів.
Слідчий суддя погоджується, що існують ризики, передбачені пунктом 1 та 5 частини 1 статті 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор.
Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до статті 178 КПК України

Згідно зі статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши представлені сторонами кримінального провадження обставини, слідчий суддя приходить до висновку про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України; та враховує, що інкримінований злочин відноситься до тяжких, і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років; а так само й те, що ОСОБА_4 раніше судимий; перебував у розшуку, ухилявся від суду, не має постійного джерела доходу, та міцних соціальних зв"язків.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не можуть бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі без контролю за його поведінкою не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Приймаючи до уваги встановлені відповідно до статтей 176-178 КПК України обставини, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри за частиною 3 статті 185 КК України, доведення ризиків за пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що цілодобовий домашній арешт є співмірним пред"явленій підозрі та особі підозрюваного.
Запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою дотримання принципу верховенства права. Для попередження встановлених ризиків слідчий суддя вважає необхіднім та достатнім застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Переміщення ОСОБА_4 цілодобово має бути обмежене на час проведення розслідування .
Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, які було обґрунтовано раніше та ефективності здійснення кримінального провадження.
Підстав для застосування домашнього арешту виключно в нічний час не вбачається. Стороною захисту та підозрюваним не доведена така необхідність. В той же час, у разі необхідності відвідування лікаря чи виходу на роботу, підозрюваний не позбавлений права звернутись за відповідним дозволом до слідчого, прокурора чи суду.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ відділення поліції №7 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000541 від 04.11.2016 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування , а саме з 30 липня 2021 року по 26 серпня 2021 року включно.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обов`язок не залишати житло цілодобово за місцем фактичного проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого/прокурора/суду (в залежності від стадії кримінального провадження) на період з 30 липня 2021 року по 26 серпня 2021 року включно.
На підставі частини 5 статті 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступні процесуальні обов`язки, :
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду (в залежності від стадії кримінального провадження);
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження);
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , передати для виконання органу Національної поліції за місцем його проживання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Роз"яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала підлягає негайному виконанню
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Апеляційна скарга може бути подана до Дніпровського апеляційного суду.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1