Провадження № 1-кс/760/5975/21
У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна
у кримінальному провадженні №0000176 від 16.09.2020, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000176 від 16.09.2020.
У клопотанні вказується, що слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000176 від 16.09.2020 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 258-5, ч. 5 ст. 191 КК України.
Зазначається, що 23.03.2021 в ході досудового розслідування даного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2021 було проведено обшук за місцезнаходженням ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» () за адресою: м. Київ, вул. Львівська, буд. 18-В, під час якого вилучено майно ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ», зокрема, грошові кошти в сумі 1 млн. 872 тис. 890 грн., 1700 доларів США та 1600 євро.
Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.03.2021 (справа №757/14971/21-к) було задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора та накладено арешт на вищевказані грошові кошти.
Так, із вищевказаних ухвал слідчих суддів вбачається, що органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000176 встановлено, що службові особи КП «Київпастранс», вступивши в злочинну змову із службовими особами низки комерційних структур, серед яких ТОВ «Будівельна компанія «Адамант», ТОВ «Ревелейшн», ТОВ «Мотор-Дойц Сервіс», ТОВ «Кардиф», TOB «Хово Груп», ТОВ «AM-Технологія», ТОВ «Афіна-Кон», ТОВ «Лема Груп» та інші, що фактично відносяться до реального сектору господарювання, однак, систематично проводять фінансово-господарські операції з підприємствами, діяльність яких носить ознаки ризиковості, розробили протиправний механізм розкрадання коштів КП «Київпастранс».
У клопотанні вказується, що арешт було накладено необґрунтовано, оскільки як ухвала слідчого судді про надання дозволу на обшук, так і клопотання про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене в ході проведення обшуку, не містять достовірних відомостей про адресу, за якою надано дозвіл на проведення обшуку, власника приміщення, в якому проводився обшук, а також про власника тимчасово вилученого майна. Так, згідно з ухвалою слідчого судді дозвіл на проведення обшуку надано щодо приміщень, які знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Львівська, 18, однак, фактично обшук проведено у приміщеннях за адресою: м.Київ, вул. Львівська, 18, літера «В», у зв`язку з чим він є незаконним. Зазначається, що нежитлові приміщення за адресою: м. Київ, вул. Львівська, 18, належать КП «Київтеплоенерго», до якого ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» не має жодного відношення.
Крім того, ухвалою слідчого судді про дозвіл на обшук було відмовлено в задоволенні клопотання слідчого в частині вилучення грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, оскільки клопотання слідчого в цій частині було неконкретизованим.
Адвокат ОСОБА_3 вказує, що в ухвалі про арешт майна зазначено, що під час проведення обшуку було виявлено ОСОБА_4 , яка при собі, а саме в одязі та особистих речах, переховувала 892 700 грн., при цьому, будь-яких пояснень щодо походження та знаходження у неї вищевказаних грошових коштів, ОСОБА_4 не надала, жодних документів щодо їх походження та належності на вимогу слідчого, не пред`явила. Крім того, в ході проведення обшуку було виявлено грошові кошти у сейфі, однак, як зазначається в ухвалі, будь-яких пояснень щодо походження та знаходження у сейфі вищевказаних грошових коштів, ані ОСОБА_4 , ані інші учасники слідчої дії не надали, жодних документів щодо їх походження та належності на вимогу слідчого не пред`явили.
Разом з тим, з протоколу обшуку від 23.03.2021 вбачається, що адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_7 надали відповідні пояснення щодо походження та правомірності перебування грошових коштів в офісному приміщенні ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та необхідні підтверджуючі документи. Крім того, слідчому було надано копію протоколу загальних зборів учасників № 19/02/21 ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» від 19.02.2021, з якого вбачається, що загальними зборами учасників підприємства прийнято рішення про збільшення статутного фонду за рахунок додаткових вкладів учасників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на 2 942 160, 00 грн. Також представником власника майна - адвокатом ОСОБА_6 надані пояснення про те, що вилучені грошові кошти внесені до каси підприємства ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в якості додаткових вкладів до статутного капіталу, а ОСОБА_4 на момент обшуку просто не встигла внести ці кошти на розрахунковий рахунок. Крім того, на підтвердження правомірності походження грошових коштів слідчому під час обшуку надано відомості про доходи ОСОБА_9 , які підтверджують наявність у засновника підприємства власних коштів для збільшення частки у статутному фонді.
У клопотанні вказується, що вилучені грошові кошти, на які накладено арешт, належать на праві власності ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та не мають жодного відношення до кримінального провадження №0000176, не відповідають ознакам речового доказу. Крім того, грошові кошти в сумі 1700 доларів США та 1600 євро є особистими заощадженнями фінансового директора ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» - ОСОБА_4 .
Враховуючи вищенаведене, вказуючи на те, що досудове розслідування кримінального провадження триває 10 місяців, жодній службовій особі ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» про підозру не повідомлялися, останні навіть не допитувалися, та те, що арешт було накладено необґрунтовано, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , просить слідчого суддю:
-скасувати арешт майна ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ», накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.03.2021 (справа 757/14971/21-к), зокрема - грошових коштів в сумі 1 млн. 872 тис. 890 гривень;
-скасувати арешт майна ОСОБА_4 , накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.03.2021 (справа 757/14971/21 -к), зокрема - грошових коштів в сумі 1700 доларів США та 1600 євро.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.
У судовому засіданні прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання в повному обсязі, зазначивши, зокрема, що під час проведення вищевказаного обшуку було виявлено ОСОБА_4 , яка при собі, а саме у одязі та особистих речах, переховувала грошові кошти у сумі 892 700, 00 грн. Крім того, в тій же будівлі, у приміщенні, де фактично розташоване робоче місце ОСОБА_4 , під час примусового відкриття та обшуку сейфу (у зв`язку з відмовою ОСОБА_4 та інших присутніх його відкрити), виявлено та вилучено грошові кошти у розмірі 980 190,00 грн., 1 700,00 доларів США, 1 600,00 євро. При цьому, будь-яких пояснень щодо походження вищевказаних грошових коштів, ні ОСОБА_4 , ні інші учасники слідчої дії не надали, жодних документів щодо їх походження та належності на вимогу слідчого не пред`явили. Також прокурором було надано копії документів на обґрунтування своєї позиції, у тому числі копію листа, з якого вбачається, що в рамках даного кримінального провадження №0000176 виникла необхідність у призначенні комплексної будівельно-технічної, товарознавчої та судово-економічної експертизи, у зв`язку з чим прокурор просила відмовити у задоволенні клопотання.
Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до чч.1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Виходячи з п.7 ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до абз. 2 ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що при розгляді клопотання про скасування арешту майна повинні враховуватися саме наведені положення законодавства України. Тому посилання адвоката ОСОБА_3 на те, що під час розгляду клопотання про скасування арешту майна слід враховувати порушення, на думку адвоката, процедури проведення обшуку, зокрема не за тією адресою, є такими, що не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства України. Крім того, виходячи з ч.3 ст.309, ст.89 КПК України скарги на ухвалу слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку оскарженню не підлягають і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, а питання допустимості доказів вирішуються виключно судом під час під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Слідчим суддею встановлено, що 25.02.2021 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва (справа №757/10042/21-к) було частково задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення обшуку в рамках кримінального провадження №0000176 за адресою: м. Київ, вул. Львівська, буд. 18.
Виходячи із положень стст.167, 168, 236 КПК України часткове задоволення слідчим суддею клопотання про обшук не забороняє слідчому, прокурору тимчасово вилучати майно під час цього обшуку за умови відповідності такого майна ознакам, встановленим законодавством.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 25.03.2021 (справа №757/14971/21-к) в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000176 від 16.09.2020 було накладено арешт на грошові кошти, вилучені під час проведення обшуку 23.03.2021 у нежитловому приміщенні ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» () за адресою: м. Київ, вул. Львівська, буд. 18, а саме: 892 700, 00 (вісімсот дев`яносто дві тисячі сімсот) грн., 980 190, 00 (дев`ятсот вісімдесят тисяч сто дев`яносто) грн., 1 700, 00 (одну тисячу сімсот) доларів США, 1 600, 00 (одну тисячу шістсот) євро.
Так, при вирішенні питання про накладення арешту в рамках кримінального провадження №0000176, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на вищевказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки прокурором було доведено, що грошові кошти можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та можуть бути набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя враховує, що на час розгляду клопотання про скасування арешту майна досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000176 від 16.09.2020 здійснюється і не є закритим, в рамках кримінального провадження призначено комплексну будівельно-технічну, товарознавчу та судово-економічну експертизу, а тому, в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження потреба не відпала, а у клопотанні та в судовому засіданні адвокатом ОСОБА_3 не доведено протилежного.
Щодо твердження адвоката ОСОБА_3 про походження вилучених під час обшуку грошових коштів у сумі 892 700, 00 грн., 980 190, 00 грн., 1 700, 00 доларів США, 1 600, 00 євро, зокрема, про те, що згідно протоколу загальних зборів учасників №19/02/21 ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» від 19.02.2021 загальними зборами учасників підприємства прийнято рішення про збільшення статутного фонду за рахунок додаткових вкладів його учасників - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на 2 942 160, 00 грн., то слідчий суддя звертає увагу, що з копії акту опитування ОСОБА_4 від 22.06.2021, долученого до клопотання, вбачається, що 23.03.2021 ОСОБА_8 та ОСОБА_9 передали ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 1 млн. грн. та 872 тис. 890 грн., у зв`язку з чим ОСОБА_4 та головним бухгалтером ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» були складені прибуткові касові ордери щодо оприбуткування цих коштів, квитанції передані засновникам, однак, внести грошові кошти на рахунок банку ОСОБА_4 не встигла, оскільки розпочався обшук. При цьому, слідчий суддя враховує, що жодного підтвердження щодо складення вищевказаних прибуткових касових ордерів щодо оприбуткування грошових коштів, відповідних квитанцій до клопотання про скасування арешту майна не долучено, адвокатом у судовому засіданні слідчому судді також надано не було.
Крім того, слідчий суддя враховує, що адвокатом ОСОБА_3 у судовому засіданні не надано жодних документів на підтвердження того, що грошові кошти в сумі 1700 доларів США та 1600 євро є особистими грошовими коштами ОСОБА_4 .
Так, вирішуючи питання про скасування арешту майна, слідчий суддя зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно суспільний інтерес; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку, що втручання держави в право на мирне володіння своїм майном на даний час є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з метою задоволення суспільного інтересу, з дотриманням принципів пропорційності та справедливої рівноваги.
З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , про скасування арешту на даний час є необґрунтованим та не доведено, що відпала необхідність в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання.
Керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст. 170-173, 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «АДАМАНТ» та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1