Справа №359/3408/21
Провадження №1-кс/359/581/2021
У Х В А Л А
Іменем України
20 квітня 2021 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні без технічної фіксації клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000175 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.03.2021 року,-

встановив:
Прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому зазначив, що СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000175 від 20.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 10.03.2021 року приблизно 17 год. 00 хв,, невстановлені досудовим розслідуванням особи за попередньою змовою групою осіб, шляхом зловживання довірою заволоділи грошовими коштами, що завдало значної шкоди фермерському господарству "Кулажиці-Агро" .
06.04.2021 року допитано єдиного засновника та власника фермерського господарства «Кулажиці-Агро» - ОСОБА_4 , який в ході допиту вказав, що 01.03.2021 року ФГ «Кулажиці-Агро» з ТОВ «Тейст Ване» через установчі документи на електронні адреси товариства та господарства, заключили договір поставки № 0263 про передання мінерального добрива та відповідно до специфікації № 1, яка є невід`ємною частиною до договору № 0263 від 01.03.2021 року. ОСОБА_4 перерахував грошові кошти в сумі 108 350 грн. 09 коп. на рахунок АТ «СБЕРБАНК» № НОМЕР_1 до ТОВ «Тейст Ване», але до цього часу товар так і не доставлено на адресу ФГ «Кулажиці-Агро» та грошові кошти не повернуто.
За результатом проведення слідчих (розшукових) дій установлено, що після перерахування коштів на рахунки підконтрольних злочинцям товариства, останні здійснювали подальші перерахування на рахунки підприємств з метою переведення в готівку.
Постановою слідчого кошти, перераховані на рахунок АТ «СБЕРБАНК» № НОМЕР_2 ТОВ «Тейст Ване» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
З метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні виникла необхідність в накладенні арешту.
В судове засідання прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Надав клопотання, в якому просив розглянути клопотання про арешт майна без його участі. Його неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання слідчого, який бере участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

Судом встановлено, що СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області проводить досудове розслідування кримінального провадження №0000175 від 20.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.190 КК України

В поданому клопотанні слідчим доведено, що вказані речі є доказами вчинення кримінального правопорушення, несуть доказову інформацію у даному кримінальному провадженні, подальше їх використання може призвести до їх знищення, тому незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладання арешту на майно, може призвести до приховування, спотворення або знищення речей, які в сукупності з іншими доказами нададуть органам досудового розслідування можливість прийняти законне процесуальне рішення.

Без застосування вказаного заходу забезпечення неможливо досягти дієвості кримінального провадження.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, оскільки не накладення арешту на вказане майно призведе до неможливості подальшої спеціальної конфіскації, а також надасть додаткові можливості особам, що вчинили вказаний злочин, використовувати грошові кошти одержані злочинним шляхом.

Крім того, слідчий просить зобов`язати АТ «СБЕРБАНК» повідомити правоохоронні органи письмово, про суму коштів, що знаходяться на арештованому рахунку на момент оголошення ухвали слідчого судді.
Слідчий суддя враховує вимоги ст.ст. 170, 173 КПК України, якими не передбачено повноважень слідчого судді при вирішенні питання про арешт майна приймати рішення про зобов`язання службових осіб банківської установи до вчинення певних дій.

Такий спосіб зобов`язання банківської установи до вчинення дій не відповідає завданням арешту майна, як заходу забезпечення кримінального провадження, а є по суті тимчасовим доступом до речей та документів, тобто іншим окремим заходом забезпечення кримінального провадження.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для часткового задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Розгляд клопотання здійснено за відсутності власника банківського рахунку, в порядку ч.2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту.

Відповідно до ст.174 КПК України, накладення арешту на майно скасовується ухвалою слідчого судді, якщо в ньому відпаде необхідність.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку, відкритого у АТ «СБЕРБАНК» (, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 46), а саме № НОМЕР_1 , яким користується ТОВ «Тейст Ване» та припинити всі видаткові операції за вказаним рахунком.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1