Справа № 686/8054/21
Провадження № 1-кс/686/3648/21
У Х В А Л А

12 квітня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність закриття провадження за скаргою та її повернення виходячи з таких мотивів.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Згідно із ч. 1 ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Оскільки КПК України не містить положень щодо представника заявниката яким чином підтверджуються його повноваження, то слід враховувати норми ст. 131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді, оскільки вони є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя та відповідають гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу.
Також, для випадків неврегульованості певних питань у ч.6 ст.9 КПК передбачено правило, згідно з яким «у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу».

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п.3 ч. 1 ст. 7 КПК).

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК, «не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками».

Ураховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником заявника може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника заявника у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника заявника у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

Оскільки ст. 64-1, 64-2 КПК так само як і ст. 60 КПК структурно знаходяться у §5 глави 3 розділу I КПК, котра визначає хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представником заявника, яким фізична особа, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та представником юридичної особи, яка є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Крім того, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні може бути розпочате, як з ініціативи заявника (ч. 1 ст. 60 КПК), так і з ініціативи потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК), котра може проявлятися у поданні заяви про кримінальне правопорушення, у зазначеному контексті представника заявника можна порівняти також із представником юридичної особи, яка є потерпілим (ч. 2 ст. 58 КПК).

А тому порядок і форма підтвердження повноважень представника заявника, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для вищевказаних осіб ч. 3 ст. 58, ст..60, ч. 2 ст. 64-1, ч. 5 ст. 64-2 КПК.

Так, за змістом вищевказаних норм кримінального процесуального закону, представником вказаних учасників кримінального провадження як фізичних, юридичних осіб може бути: захисник ( ч. 2 ст. 58, ст.60, бз. 2 ч. 1 ст. 64-1, абз. 2 ч. 4 ст. 64-2 КПК), тобто адвокат в розумінні ст. 45 КПК; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами (ч. 2 ст. 58, абз. 3 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК); працівник юридичної особи (див. ч. 2 ст. 58, абз. 4 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК).

У силу положень ст.45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію)( ч.1 ст.45 КПК України).

На підставі ч.2 ст.45 КПК України захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ст.50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Отже, представником заявника, який є фізичною особою, аналогічно вказаним вище приписам, має право бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником, тобто є адвокатом.

При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в тому числі під час підписання та подання скарги, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.

Звертаючись зі скаргою, ОСОБА_3 на підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах ОСОБА_4 долучив копію нотаріально посвідченої довіреності від 17.12.2020, згідно з якою ОСОБА_4 уповноважив ОСОБА_3 представляти його інтереси в судах України, у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

При цьому, ОСОБА_3 до матеріалів скарги документів, що підтверджують його статус адвоката та документів, на виконання зазначених приписів закону не долучив.

31.03.2021 слідчим суддею відкрите провадження за скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 та витребувано матеріали перевірки за зверненням скаржника, зокрема і для перевірки повноважень особи, яка звертається зі скаргою в інтересах іншої особи на її представництво з тим, щоби уникнути безпідставної відмови у доступі до правосуддя.

09.04.2021 до слідчого судді надійшли матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка підписана ОСОБА_3 від його імені та в його інтересах.

У зазначених матеріалах відсутні відомості та документи, які з урахуванням наведених приписів кримінального процесуального закону підтверджують наявність у ОСОБА_3 повноважень на представництво інтересів ОСОБА_4 як особи, уповноваженої від його імені подавати скаргу.

Додана ж до матеріалів скарги копія довіреності від 17.12.2020 року, якою ОСОБА_4 уповноважує ОСОБА_3 представляти його інтереси у судах, не може слугувати належним доказом підтвердження повноважень на представництво інтересів фізичної особи у межах кримінального судочинства за наведених обставин.

Отже, у матеріалах скарги та долучених до неї додатках та матеріалах перевірки за зверненням ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , зареєстрованих в ЖЄО за №1376 і №1414 відділення поліції №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області відсутня інформація, яка б дозволяла зробити висновок про те, що ОСОБА_3 може представляти інтереси ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, у тому числі подавати від його імені заяву про вчинення кримінального правопорушення та скаргу на бездіяльність слідчого, прокурора.

За таких обставин, скарга ОСОБА_3 не може бути розглянута по суті, а відповідно не може бути прийнято жодне із рішень, передбачених ч.2 ст.307 КПК України.

У низці рішень Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що право на суд, окремим аспектом якого є право на доступ до правосуддя, не є абсолютним (у рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Слідчий суддя зауважує, що визначена приписами чинного КПК України процедура звернення до суду є частиною належного порядку доступу правосуддя, а тому має бути дотримана особою, яка звертається до суду.

Встановлена наявність підстав для повернення скарги не створює перешкоди ОСОБА_3 у доступі до правосуддя за вказаних обставин, оскільки закон вимагає дотримання вимог КПК України як заявником, так і слідчим суддею.

А тому повернення скарги не свідчить про порушення такого права особи.

З огляду на наведені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність закриття провадження за скаргою як помилково відкритого та повернення скарги заявнику, роз`яснивши право повторного звернення до слідчого судді зі скаргою в порядку, передбаченому КПК України після усунення недоліків, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження за скаргою ОСОБА_3 , поданою в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, закрити.

Скаргу разом із доданими матеріалами повернути особі, яка її подала.

На ухвалу протягом п`яти діб з дня одержання її копії може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1