Ухвала

03 березня 2021 року
м. Київ
справа № 175/1229/17

провадження № 51-4197ск19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
судді-доповідача ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу цивільного відповідача ОСОБА_4 на вирок Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 квітня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2020 року щодо ОСОБА_5 ,
встановив:
цивільний відповідачОСОБА_4 23 грудня 2020 року подавала касаційну скаргу та клопотання про поновлення строку касаційного оскарження вироку Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 квітня 2019 року та ухвали Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2020 року, втім ухвалою Касаційного кримінального суду від 12 січня 2021 року касаційну скаргу разом з клопотанням їй було повернуто на підставі п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК.
Цивільний відповідач ОСОБА_4 повторно звернулась з касаційною скаргою на вирок Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 квітня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2020 року щодо

ОСОБА_5 .
Перевіривши порядок та строки касаційного оскарження відповідно до вимог ст. 426 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що касаційну скаргу слід повернути особі, що її подала.
Так, згідно з ч. 2 ст. 426 КПК касаційну скаргу на судові рішення може бути подано особою протягом трьох місяців із дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк із дня вручення йому копії судового рішення.
Згідно з інформацією АТ «Укрпошта», касаційну скаргу на рішення судів першої та апеляційної інстанцій цивільний відповідач ОСОБА_4 подала 18 лютого 2021 року, тобто після закінчення строку касаційного оскарження.
Вказана касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку касаційного оскарження, в якому цивільний відповідач ОСОБА_4 зазначає, що пропустила вказаний строк через обмеження у зв`язку з встановленням карантину на території України та тривалим перебуванням на самоізоляції. Також, зазначає, що не мала можливості вчасно подати касаційну скаргу у зв`язку з незадовільним станом здоров`я та перебуванням на лікуванні у період з 25 вересня до 09 жовтня 2020 року та з 22 жовтня до 31 жовтня 2020 року, на підтвердження чого долучає копії медичних довідок. Крім того, вказує, що її представник незадовільно виконував свої обов`язки щодо надання правової допомоги та подання належно оформленої касаційної скарги.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 117 КПКстрок виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причини пропуску цього строку. Поняття поважності причин пропуску строку є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

З системного аналізу кримінального процесуального закону випливає, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Крім того, правило дотримання тримісячного строку для подання касаційної скарги має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. При цьому, це правило надає сторонам кримінального провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію.
Посилання цивільного відповідача ОСОБА_4 у своєму клопотанні на невиконання її представником обов`язків щодо надання правової допомоги та подання неналежно оформленої касаційної скарги, як на причину пропуску строку касаційного оскарження, не є поважними у даному випадку, оскільки ОСОБА_4 мала право звернутися за правовою допомогою до іншого адвоката.
Доводи цивільного відповідача щодо неможливості вчасно подати касаційну скаргу у зв`язку з незадовільним станом здоров`я та перебуванням на лікуванні у період з 25 вересня до 09 жовтня 2020 року та з 22 жовтня до 31 жовтня 2020 року, на думку колегії суддів, є неприйнятними, оскільки, відповідно до доданих документів, цивільний відповідач на лікуванні перебувала сумарно не більше одного місяця протягом усього тримісячного строку касаційного оскарження судових рішень, а, крім того, її представник звертався до Верховного Суду з касаційною скаргою в її інтересах в цей період.
Інші доводи цивільного відповідача ОСОБА_4 щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень вже були предметом перевірки суду касаційної інстанції, який не визнав такі причини пропуску строку поважними.
Таким чином, враховуючи те, що у клопотанні цивільного відповідача не наведено таких причин пропуску строку, які були чи об`єктивно є непереборними та дійсно могли перешкодити їй подати належно оформлену касаційну скаргу у строк касаційного оскарження,колегія суддів касаційного суду приходить до висновку, що в даному випадку необхідно відмовити цивільному відповідачу ОСОБА_4 у задоволенні її клопотання.

За таких обставин відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК суд вважає,

що особі слід повернути касаційну скаргу у зв`язку з її поданням після закінчення строку касаційного оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
відмовити цивільному відповідачу ОСОБА_4 в поновленні строку на касаційне оскарження судових рішень.
Касаційну скаргу на вирок Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15 квітня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2020 року разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
ОСОБА_1 ОСОБА_6 ОСОБА_3
Судді: