Справа № 712/4674/21
Провадження № 1-кс/712/2538/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2021 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого-судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000690 від 16.03.2021,

В С Т А Н О В И В:
Cтарший слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000690 від 16.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України про накладення арешту на майно.

Клопотання вмотивоване тим, що Черкаським РУП ГУ Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні, відомості про яке 16.03.2021 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000690 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшла заява гр. ОСОБА_5 про те, що протягом 2015-2016 років гр. ОСОБА_6 1990 року народження шахрайським шляхом заволодів грошовими коштами заявника, в результаті чого спричинив значної матеріальної шкоди. Так, 23.02.205 року до ОСОБА_5 звернувся ОСОБА_6 в прохання позичити гроші в розмірі 8000 доларів США, заявник погодився за умови застави майна квартири в АДРЕСА_1 . При передачі вказаних коштів було видано нотаріально посвідчену довіреність, за якою ОСОБА_6 уповноважує ОСОБА_5 на розпорядження вказаною квартирою на власний розсуд та передав ОСОБА_5 всі документи на вказану квартиру. 19.02.2016 року ОСОБА_6 знову звернувся до ОСОБА_5 та знову позичив грошові кошти про що склав розписку в сумі 8500 доларів США та продовжив дію довіреності у нотаріуса.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_6 грошові кошти в загальній сумі 16500 доларів США не повернув приблизно в 2019 -2020 роках ОСОБА_5 вирішив перереєструвати квартиру ОСОБА_6 на себе, у зв`язку з чим звернувся до нотаріуса. Проте, виявилось, що квартира в АДРЕСА_1 була переоформлена на батька ОСОБА_7 - ОСОБА_8 .

З метою збереження майна в разі доведення вини ОСОБА_6 та відшкодування шкоди, завданій ОСОБА_5 та встановлення істини в справі виникла необхідність у накладенні арешту на квартиру АДРЕСА_2 .

Слідчий скерував до суду заяву, яким підтримав клопотання про накладення арешту повністю, просив клопотання задовольнити та розглядати без його участі.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без виклику представника власника майна, та у відсутності слідчого та прокурора.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим Черкаським РУП ГУ Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні, відомості про яке 16.03.2021 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000690 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

В даний момент у вказаному кримінальному провадженні, жодній особі не вручено повідомлення про підозру.

Окрім того, встановлено, що майно (квартира) за адресою: АДРЕСА_1 , на яке слідчий просить накласти арешт, є приватною власністю ОСОБА_8 , що підтверджується Інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (довідка №248504187 від 17.03.2021 року).

Право власності зареєстроване за ОСОБА_8 , і на даний час не скасоване, а тому останній має право володіти, користуватись, розпоряджатися вказаним нерухомим майном.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підстав вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отримано неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України, у разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів

Відповідно до ст. 131 КПК України при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; ) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно норм Глави 10 та Глави 17 КПК України, правові підстави, з яких слідчим вноситься клопотання про накладення арешту, та відповідно накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Водночас, слідчим не доведено наявності ризиків, передбачених ст. 170 КПК України та не обґрунтовано при цьому правових підстав для такого арешту та необхідності у його накладенні, а також розумність та співрозмірність обмеження права користування завданням кримінального провадження.

Приймаючи до уваги викладене, а також необґрунтованість і недоведеність доказового значення при застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя не знаходить правових підстав для накладення арешту на зазначене майно.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170- 173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000690 від 16.03.2021 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлений 30 квітня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1