Справа № 194/483/21
Номер провадження 1-кс/194/164/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 року слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000040, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2021 р. за ч. 3 ст. 185 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 , про арешт майна.
В обґрунтування клопотання старший слідчий посилається на те, що 30.03.2021 р. о 05-13 годині до ЧЧ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від ОСОБА_7 надійшло повідомлення про те, що в районі поліклініки в гаражах по вул. Лермонтова в м. Тернівка, Дніпропетровської області, виявлено причеп з металом, який на його думку, викрадено з гаражу його знайомої.

30.03.2021 р. під час проведення огляду місця події ділянки місцевості, яка розташована біля масиву гаражів по вул. Лермонтова в м. Тернівка, виявлено та вилучено автомобільний причіп д/з НОМЕР_1 та металеві вироби, які транспортовано на територію ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Також, старший слідчий вказує, що під час першочергових дій було встановлено, що майно, яке знаходилось в автомобільному причепі, ОСОБА_7 ідентифікував як майно, яке він бачив 28.03.2021 р. в гаражі № НОМЕР_2 , що розташований в масиві гаражів по вул. Осіння в м. Тернівка, Дніпропетровської області, який належить ОСОБА_8 ..

Окрім цього, старший слідчий зазначає, що 30.03.2021 р. до ВП № 1 з заявою звернулась ОСОБА_8 про те, що в період часу з 28.03.2021 р. до 30.03.2021 р., невстановлена особа, шляхом пошкодження навісного замку гаража № НОМЕР_2 , розташованого в масиві гаражів по вул. Осіння в м. Тернівка, Дніпропетровської області, проникла до нього, звідки таємно скоїла крадіжку її майна, чим спричинила останній матеріальний збиток. Під час допиту в якості потерпілої ОСОБА_8 зазначила, що з гаражу № НОМЕР_2 в неї було викрадено металеві вироби (чавунні радіатори опалення, чавунні та металеві труби, тощо) та ванну.

30.03.2021 р. було проведено огляд місця події, а саме: гаражу АДРЕСА_1 , ворота якого на момент огляду були прикриті, але не зачинені на замки. Під час огляду ОСОБА_9 вказала на відсутність в гаражі металевих радіаторів опалення, металевих труб водопроводу та каналізації, металевої ванни.

Окрім цього, старший слідчий вказує, що допитані в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_10 зазначили, що майно, яке ними 30.03.2021 р. було виявлено в причепі д/з НОМЕР_1 , викрадене з гаражу № НОМЕР_2 та належить ОСОБА_8 ..

У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості відчуження, знищення, приховування та користування вилученого майна, слідчий просить накласти арешт на автомобільний причіп д/з НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , володільцем якого є ОСОБА_11 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та накласти арешт на металеві вироби зазначені у клопотанні, які належать потерпілій ОСОБА_8 та які на момент виявлення перебували в автомобільному причепі д/з НОМЕР_1 , із подальшим їх зберіганням на території ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Лермонтова, буд. 15, та заборонити особам у володінні яких знаходяться вказане майно, відчуження, розпорядження та використання, розглянути клопотання без власника майна.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у клопотанні, просив його задовольнити, оскільки арешт вилученого майна необхідний з метою збереження речових доказів. Зазначив, що клопотання подано до суду у строк встановлений слідчим суддею, що припадає на вихідний день, а тому дії щодо направлення поштою даного клопотання не є порушенням норм КПК України.
Захисник власника майна ОСОБА_12 - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні частково заперечувала проти задоволення клопотання, щодо арешту металевих виробів поклалася на розсуд суду, зазначила, що в порушення ч. 3 ст. 168 КПК України слідчим та прокурором не надано жодного процесуального документу ОСОБА_12 , коли саме вилучене майно у процесуальному документі не зазначено. Також, захисник зазначила, що 31.03.2021 р. за ухвалою слідчого судді прокурору було повернуто клопотання та надано 72 години для усунення недоліків клопотання, однак клопотання слідчого надійшло до суду поштою 07.04.2021 р. на штампелю конверта не видно дати відправлення, а тому вважає, що клопотання подано в порушення встановленого ч. 1 ст. 171 КПК України строку. Окрім цього, ніяких документів, що ОСОБА_12 причетний до крадіжки не має, а також не має документу, на підставі якого йому належить причіп.
Власник майна ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилася, однак раніше подала до суду письмову заяву про розгляд клопотання без її участі.

Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, прокурора, представника власника майна, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, клопотання разом з матеріалами представника власника майна встановив наступне.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.
З матеріалів справи встановлено, що за ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 31.03.2021 р. клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про арешт майна, повернуто прокурору для усунення недоліків та встановлено строк для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії ухвали.
Так, у встановлений слідчим суддею строк, після усунення недоліків, слідчим засобами поштового зв`язку Укрпошта 02.04.2021 р., згідно з штемпелем на поштовому конверті, направлено до суду клопотання, погоджене прокурором, про арешт майна.
З огляду на викладене, встановлений КПК України строк для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, слідчим та прокурором не пропущено, у зв`язку з чим, слідчий суддя не приймає доводи представника власника майна, що стороною обвинувачення порушено строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України.
За змістом ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, різновидом яких є арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав, вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
З матеріалів клопотання видно, що відомості по кримінальному провадженню за № 0000040 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
З наданих до суду матеріалів встановлено, що в ході огляду місця події від 30.03.2021 р. виявлено та вилучено автомобільний причіп та металеві вироби згідно з протоколом.
Постановою старшого слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 30.03.2021 р. вилучені автомобільний причіп та металеві вироби визнано речовими доказами та залишені на зберіганні на території ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Згідно з протоколом огляду від 02.04.2021 р. проведено зважування та вимірювання металевих виробів, які за постановою старшого слідчого від 30.03.2021 р. визнано речовим доказом та залишено на зберіганні на території ВП АДРЕСА_3 .
Згідно з формою АМТ (МВС) власником автомобільного причіпу д/з НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , є ОСОБА_11 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , а тому доводи захисника про те, що не має документу, на підставі якого ОСОБА_12 належить причіп, спростовуються даним витягом.

Слідчий суддя враховує, що автомобільний причіп д/з НОМЕР_1 та чавунні радіатори (батареї) опалення; чавунні труби; металевий бідон заповнений з середини металевими виробами; металеві труби; чавунні з`єднувачів труб; резиновий шланг, що були об`єктами вчинення кримінально протиправних дій, з урахуванням вимог ст. 98 КПК України є речовими доказами і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Відповідно до рішення ЄСПЛ від 09.06.2005 р. у справі «Бакланов проти Російської Федерації», рішення ЄСПЛ від 24.03.2005 р. по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Потреби досудового розслідування виправдовують втручання у право власності на вилучене майно без застосування заходів забезпечення кримінального провадження, про які йдеться в клопотанні, неможливо досягти дієвості цього кримінального провадження.
З огляду на викладене, слідчий суддя враховує, що обмеження права власності в даному випадку співмірне завданням кримінального провадження не спростовують доводів захисника власника майна щодо відмови у клопотанні в частині накладення арешту на причіп.
Щодо посилання захисника власника майна щодо ненадання процесуального документу власнику і порушення вимог ч. 3 ст. 168 КПК України, слідчий суддя вважає, що відповідний процесуальний документ надається особі, у якої вилучене майно, лише з підстав, зазначених у вказаній вище нормі КПК України, під час затримання або обшуку, чим вказані посилання захисника спростовуються.
Частиною другою статті 100 КПК України визначено, що речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій надано речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Крім того, розглядаючи клопотання слідчого в частині подальшого зберігання тимчасово вилученого майна на території ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Лермонтова, буд. 15, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Вирішення питання про передачу цього майна на відповідальне зберігання стороні кримінального провадження не є заходом забезпечення кримінального провадження, тобто перебуває поза межами не тільки глави 17 КПК України, яка регулює питання арешту майна, а і за межами розділу ІІ КПК України, який визначає заходи забезпечення кримінального провадження та підстави їх застосування. Вирішення питання про речові докази на стадії досудового розслідування може мати місце лише у випадках, визначених частиною сьомою статті 100 КПК України, за відповідним клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, яке розглядається згідно зі статтями 171-173 КПК України. Жоден із передбачених вказаною нормою права випадків до вирішення слідчим суддею питання про передачу майна на відповідальне зберігання стороні кримінального провадження не належить.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання, оскільки слідчий та прокурор довели, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та з огляду на вимоги п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів, накласти арешт на вилучене майно: автомобільний причіп шляхом заборони особам, у володінні яких знаходиться вказаний транспортний засіб відчуження та розпорядження, а також накласти арешт на металеві вироби, зазначені у клопотанні, шляхом заборони особам, у володінні яких знаходиться вилучене майно їх відчуження, розпорядження та використання.
Слідчий суддя вважає, що в подальшому власник майна не позбавлений можливості звертатися з клопотаннями до слідчого судді про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст. 131-132, 167, 170, 172-173, 392 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на вилучений 30.03.2021 р. в ході огляду місця події автомобільний причіп д/з НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , володільцем якого є ОСОБА_11 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , який зберігається на території ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Лермонтова, буд. 15, шляхом заборони особам, у володінні яких знаходиться вказаний транспортний засіб, відчуження та розпорядження вилученим майном з метою забезпечення збереження речових доказів.
Накласти арешт на вилучене 30.03.2021 р. в ході огляду місця події майно, яке зберігається на території ВП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Лермонтова, буд. 15, а саме: чавунні радіатори опалення в кількості 8 штук по 7 ребер в кожному загальною вагою 392 кг (49 кг один радіатор); - чавунні труби діаметром 100 мм, довжино 106 см кожна та вагою однієї труби 11 кг, та загальною вагою 14 чавунних труб 154 кг; - металеві труби в кількості: 2 штуки діаметром 32 мм та довжиною 6 метрів кожна; 1 штука діаметром 50 мм та довжиною 4,5 метри; 5 штук діаметром 32 мм та довжиною по 2,6 метри кожна; 1 штука діаметром 25 мм та довжиною 3,67 метри. Загальною вагою металевих труб 112 кг.; - чавунні з`єднувачі: 2 штуки трійники, діаметром 100 мм; 3 штуки трійники, діаметром 50 мм; 3 штуки колено, діаметром 100 мм; 1 штука колено, 50 мм; 5 штук прямих, діаметром 50 мм; 2 штуки муфти, діаметром 50 мм. загальною вагою чавунних з`єднувачів 46 кг; - металевий бідон з металобрухтом у вигляді хомутів та планок загальною вагою 35кг; - резиновий шланг діаметром 1,5 см та довжиною 5,7 метри, які належать потерпілій ОСОБА_8 , шляхом заборони особам, у володінні яких знаходиться вказане майно, відчуження, розпорядження та використання вилученим майном з метою забезпечення збереження речових доказів.
В задоволенні інших вимог - відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим суддею.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1