Справа № 638/8418/21
Провадження № 1-кс/638/1318/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Дзержинського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000680 від 01.06.2021 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова звернувся слідчий СВ Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області з клопотанням, в якому просить накласти арешт з метою забезпечення речових доказів на вилучене в ході огляду від 02.06.2021 року за адресою Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області майно, а саме низьковольтові запобіжники від рубильника у кількості трьох штук з маркуванням «Кварц ПН22-100УХЛЗ-380В 80кА».
В обґрунтування клопотання зазначає, що до Харківського РУП №3 ГУНП в Хар/обл., надійшло повідомлення від представника АТ «Харківобленерго», про те, що невстановлена особа, таємно, шляхом пошкодження захисних дверей щитової кабіни розташованої за адресою : м.Харків, вул. Коцюбинського, буд.12, проникла до сховища звідкіля здійснила крадіжку електричного обладнання, чим було спричинено матеріальну шкоду на суму близько 14 тис. грн. В ході досудового розслідування, на виконання доручення, від працівників ВКП Харківського РУП №3 було отримано інформацію про те, що до скоєння вказаного злочину може бути причетний гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого було запрошено до Харківського РУП №3 з метою опитування та встановлення особи. В ході чого, ОСОБА_5 пояснив, що він дійсно наприкінці травня скоїв таємну крадіжку деякого обладнання з трансформаторного сховища розташованого за адресою: м.Харків, вул. Коцюбинського, 12 та добровільно надав для огляду низьковольтові запобіжники від рубильника у кількості трьох штук (в одному навпіл зламано корпус) з маркуванням «Кварц ПН22-100УХЛЗ-380В 80кА», які по закінчені огляду було вилучено, визнано речовим доказом та долучено до матеріалів даного кримінального провадження.
Слідчий зазначає, що повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направлені на його знищення, що може значно ускладнити або унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також проведення необхідних слідчих дій.

В судове засідання слідчий, прокурор не з`явились, слідчий надав заяву, в якій просив клопотання розглянути без його участі, клопотання підтримав.
У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання, дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.
В провадженні СВ Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0000680 від 01.06.2021 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 01.06.2021 року до СВ Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення від представника АТ «Харківобленерго», про те, що невстановлена особа, таємно, шляхом пошкодження захисних дверей щитової кабіни розташованої за адресою: м.Харків, вул. Коцюбинського, буд.12, проникла до сховища звідкіля здійснила крадіжку електричного обладнання, чим було спричинено матеріальну шкоду на суму близько 14 тис. грн.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх не застосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено .

Встановлено, що під час досудового розслідування, на виконання доручення, від працівників ВКП Харківського РУП №3 було отримано інформацію про те, що до скоєння вказаного злочину може бути причетний гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого було запрошено до Харківського РУП №3 з метою опитування та встановлення особи. В ході чого, ОСОБА_5 пояснив, що він дійсно наприкінці травня скоїв таємну крадіжку деякого обладнання з трансформаторного сховища розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та добровільно надав для огляду низьковольтові запобіжники від рубильника у кількості трьох штук (в одному навпіл зламано корпус) з маркуванням «Кварц ПН22-100УХЛЗ-380В 80кА», які по закінчені огляду було вилучено, визнано речовим доказом та долучено до матеріалів даного кримінального провадження.

Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000680 від 01.06.2021 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучене у гр. ОСОБА_5 в ході огляду від 02.06.2021 року майно, а саме: низьковольтові запобіжники від рубильника у кількості трьох штук з маркуванням «Кварц ПН22-100УХЛЗ-380В 80кА».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1