Справа № 195/1694/18
Провадження № 1-кп/0182/272/2019
У Х В А Л А
Іменем України
07.08.2019 року м. Нікополь

Колегія суддів Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі в режимі відеоконференції кримінальне провадження №0000331, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2018 року стосовно ОСОБА_5 за правовою кваліфікацією ч.3 ст. 187 КК України,

з участю сторін судового провадження:
прокурора: ОСОБА_6 ,
захисника: ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И ЛА:

В провадженні колегії суддів Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 17.07.2018 за №0000331 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України. Стосовно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 11 серпня 2019 року.
Обвинувачений до зали суду не доставлений.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на строк судового розгляду провадження, але не більше двох місяців. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_5 може продовжити свою злочинну діяльність, оскільки є особою раніше судимою за аналогічні злочини. що може спонукати його до переховування від суду в подальшому з метою уникнення кримінальної відповідальності. Прокурор також просив врахувати ту обставину, що злочин вчинено в пмт. Томаківка, а обвинувачений мешкає в м. Дніпро, не працює та немає законного джерела існування.
Потерпілий ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився, раніше свою думку висловлював щодо тримання під вартою обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_7 заперечували проти клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу і просили зміни запобіжний захід стосовно ОСОБА_5 на більш м`який у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доводи прокурора, дослідивши наявні матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання прокурора щодо продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до вимог ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином. Запобіжний захід у виді тримання під вартою був обраний, не лише з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину, а й інших обставин справи.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, на які в даному випадку вказав прокурор. При цьому колегія суддів враховує такі ризики, як можливість ухилитися від суду та продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин з корисливих мотивів, у складі групи осіб, які не встановлені органами досудового розслідування і переховуються надалі. Зазначений злочин обвинувачений вчинив через короткий проміжок часу після звільнення з місць позбавлення волі, де відбував покарання за вчинення аналогічного корисливого злочину. Обвинувачений не має законного джерела доходу і в його оточенні відсутні особи, які б могли поручитися за нього і забезпечити його належну процесуальну поведінку. Крім того, він проживав у м. Дніпро, що знаходиться поза дією юрисдикції суду і виключає можливість здійснення відповідного контролю за процесуальною поведінкою обвинуваченого. У зв`язку з чим обґрунтовано існує ризик того, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення, що в подальшому може спонукати його до переховування від суду. На підставі викладеного тримання, обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.
Разом з тим, враховуючи практику ЄСПЛ, колегія суддів, продовжуючи дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе, як альтернативний запобіжний захід, визначити обвинуваченому розмір застави, достатній для забезпечення виконання ними обов`язків, передбачених КПК, оскільки у разі, коли суд застосовує запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у злочинах, перелік яких передбачено ч. 3 ст. 183 КПК України, питання про визначення або ж не визначення застави віднесено на розсуд суду.

Частина 5 статтті 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні особливо тяжкого злочину з застосуванням насилля, розмір застави визначається від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи всі обставини справи, тяжкість вчиненого злочину, особу обвинуваченого, колегія суддів вважає доцільним визначити розмір застави у сумі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 576300 гривень для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ч.3 ст. 331 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:
Клопотання прокурора задовольнити.
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт стосовно ОСОБА_5 відмовити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк судового розгляду, але не більше двох місяців, тобто до 05 жовтня 2019 року.
Визначити обвинуваченому розмір застави у сумі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у сумі 576300 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду протягом стоку дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений/ обвинувачені вважаються такими, до яких застосовано запобіжний захід у вигляді застави і зобов`язані виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, відповідно до рішення Конституційного суду України.
Копію ухвали направити для виконання начальнику ДУВП 4 і для вручення обвинуваченому ОСОБА_5 .
Учасники судового засідання мають право отримати копію ухвали.

Головуючого -
судді: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3