Справа № 359/3593/21
Провадження № 1-кп/359/442/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

провівши підготовче судове засідання в приміщенні суду у відкритому судовому з повною відео та аудіо фіксацією судового засідання, підготовку до судового розгляду кримінального провадження №0000108 від 28.02.2021, відносно обвинуваченої:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Бориспіль Київської області, громадянки України, українки, не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:

У провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Підготовче судове засідання призначено на 27.04.2021 з викликом сторін до суду.
Прокурор висловили думку про можливість проведення підготовчого судового засідання. Кримінальне провадження підсудне Бориспільському міськрайонному суду Київської області. Підстави, передбачені п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України відсутні. Дане кримінальне провадження можливо призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників процесу.
Обвинувачена ОСОБА_4 не заперечувала щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію своєї підзахисної.
Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
На думку суду, дані вимоги при складенні обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування дотримані. Копія відповідного обвинувального акту та реєстру матеріалів отримані обвинуваченою та її захисником завчасно у встановленому КПК України порядку.
Обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, складений у відповідності до вимог, встановлених ст. 291 КПК України.
Підстави для повернення його прокурору не встановлені.
За таких обставин, суд вважає, що є всі підстави призначити по даному кримінальному провадженню судовий розгляд на підставі обвинувального акта за №0000108 від 28.02.2021, розгляд якого здійснювати у відкритому судовому засіданні, судею одноособово, так як відповідно до ч.2 ст. 31 КПК України, обвинувачена не заявила клопотання про колегіальний розгляд, за участю прокурорів групи прокурорів, потерпілого, обвинуваченої та її захисника.
Прокурором Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 було заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 строком на 60 діб, обґрунтовуючи тим, що досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні убивства, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 02.03.2021 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою із строком застосування до 28.04.2021 включно. Так раніше заявлені ризики при обрані запобіжного заходу не зменшилися, тобто встановлено, що наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є достатні підстави вважати, що вона переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду; з метою ухилення від можливої кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, оскільки судовий розгляд по суті ще не розпочато. При цьому інший, більш м`який запобіжний захід не може запобігти вказаним ризикам.
У підготовчому судовому засідані вищезазначене клопотання прокурор підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити з підстав зазначених в ньому.
Захисник у судовому засіданні, заперечував проти заявленого клопотання прокурором про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вважає його не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
Обвинувачена ОСОБА_4 підтримала думку захисника. Просила суд змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який, а саме домашній арешт. Зобов`язалася не порушувати обов`язків передбачених ст. 194 КПК України у разі зміни запобіжного заходу на домашній арешт.
Суд заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов до наступних висновків.
Згідно із ч. 1 ст. 183 цього ж Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам переховування від суду та (або) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Враховуючи наявність ризику, передбаченого п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, що під тяжкістю покарання яке загрожує обвинуваченій, вона може переховуватись від судового слідства, у зв`язку з чим на досудовому розслідуванні їй було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, яка може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Приймаючи до уваги тяжкість можливого покарання, суд приходить до висновку про наявність переховування від суду.
Ймовірність впливу на потерпілого та свідків безпосередньо обвинуваченою чи через інших осіб, з великою ймовірністю залишаються існувати.
Суд також враховує той факт, що судове слідство ще не розпочато та свідки, потерпілий не допитані.
У п. 1 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначено, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Враховуючи, що запобігання наведених ризиків становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні правопорядку та відправлення кримінального судочинства, цей інтерес має превалююче значення над принципом поваги до свободи особистості та виправдовує продовження обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне обрати обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.
Обраний відносно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжний захід з урахуванням його тривалості на даний час не виходить за межі розумного строку, відповідає особі обвинуваченої, характеру та тяжкості діянь, які їй інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченої від суду, ризики щодо цього є дійсними та триваючими.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Тому суд дійшов до переконання, що обвинуваченій ОСОБА_4 належить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
Керуючись ст.ст.314-315, ч.2 ст.376 КПК України, суд

у х в а л и в:
Закінчити підготовчу частину.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілого, обвинувачену та її захисника.

Клопотання прокурора задовольнити.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24:00 год. 25.06.2021.

Утримувати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде виготовлено та проголошено о 8:45 год. 30.04.2021.

Головуючий суддя ОСОБА_1