Справа № 991/3403/21
Провадження №11-сс/991/368/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 червня 2021 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження: адвокат ОСОБА_5 ,
розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.05.2021 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за скаргою адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 .
Історія провадження
1.14.05.2021 адвокатом ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 до Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) було подано заяву про вчинення злочину за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених статтею 356, частиною 2 статті 15 частиною 5 статті 191 та частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України (далі КК).

2.21.05.2021 адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 звернувся із скаргою до слідчого судді Вищого антикорупційного суду на бездіяльність службових осіб НАБУ, що виявилась у невнесенні відомостей його заяви про кримінальне правопорушення від 14.05.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).
3.26.05.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 (далі ухвала слідчого судді).
4.31.05.2021 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла апеляційна скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді. Цього ж дня суддею-доповідачем вона була призначена до розгляду.

Зміст та мотиви оскаржуваної ухвали
5.Оскаржуваною ухвалою слідчого судді скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ залишено без задоволення.

6.Слідчий суддя обґрунтував своє рішення тим, що: (1) системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення;(2) зі змісту заяви адвоката ОСОБА_5 вбачається, що ОСОБА_6 та 250 інших громадян не є споживачами послуг централізованого опалення та гарячого водопостачання з 2013 року і незважаючи на це АТ «Криворізька теплоцентраль» продовжує їм нараховувати та щомісячно виставляти рахунки за послуги, які фактично не надає. Сума виставлених рахунків в середньому складає 40-70 тисяч гривень за кожну квартиру з 2013 року по сьогоднішній день; (3) слідчий суддя дійшов висновків про відсутність в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, яке підслідне саме НАБУ; (4) пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК передбачено вичерпний перелік умов, за наявності яких кримінальні правопорушення можуть відноситися до підслідності НАБУ та підсудності Вищого антикорупційного суду; (5) із заяви вбачається, що відсутні умови, зазначені у пункті 2 частини 5 статті 216 КПК, а адвокат у заяві не конкретизує осіб, яким завдана шкода, та розмір цієї шкоди, що також не підтверджується жодними доказами, розмір ймовірно заподіяної шкоди прив`язується до кількості квартир, підключених до автономного опалення; при цьому кількість квартир в заяві також не вказується; (6) зі змісту заяви від 14.05.2021 про вчинення кримінального правопорушення неможливо встановити наявність фактичних даних, які б свідчили про можливість внесення відомостей про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, про які йдеться у скарзі, які були б підслідні НАБУ, а тому відсутні підстави вважати наявною бездіяльність детективів, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Вимоги і доводи апеляційної скарги
7.В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу у повному обсязі.

8.Вимоги апеляційної скарги обґрунтовуються наступним: (1) в узагальненнях судової практики Вищого спеціалізованого суду України (далі ВССУ) № 9-49/0/4-17 зазначено: (а) про неприпустимість для слідчих суддів вдаватися до аналізу заяв про кримінальне правопорушення на предмет їх обґрунтованості під час розгляду даної категорії скарг з огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються; (б) на цьому етапі недостатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину, тому посилатися на положення статті 2 КК недоцільно; (в) крім того, навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284 КПК; (г) слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження; (2) висновок слідчого судді про те, що «закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення» суперечить завданням кримінального провадження та наведеним вище висновкам узагальнення ВССУ; (3) особа, потерпіла від злочину, до набуття нею статусу потерпілого не має правових можливостей додавати до заяви про кримінальне правопорушення жодних доказів, на відсутність яких посилався слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі; (4) жодною нормою КПК не віднесено до повноважень слідчого судді при здійсненні судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні забезпечувати економію «обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави» при здійсненні своїх конституційних функцій та визначати на яких «дійсно» суспільно-небезпечних діяннях слід концентрувати свої зусилля правоохоронним органам; (5) досудове розслідування викладених у заяві обставин відповідно до пункту 2 частини 5 статті 216 КПК відноситься до підслідності саме детективів НАБУ; (6) у той же час вирішення питання щодо підслідності викладених у заявах про вчинення злочину обставин тому чи іншому органу досудового розслідування не відноситься до повноважень слідчого судді при вирішенні даної категорії скарг; (7) право на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді обґрунтовується посиланням на рішення Конституційного Суду № 4-рп(ІІ)/2020 від 17.06.2020; (8) у заяві про злочин викладені обставини вчинення службовими особами АТ «Криворізька теплоцентраль» ряду кримінальних правопорушень, які відповідно до пункту 2 частини 5 статті 261 КПК підслідні НАБУ.
Позиції учасників провадження
9.У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити.
10.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду свої позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).

Оцінка та мотиви Суду
11.Враховуючи вимоги і доводи апеляційної скарги та правову позицію, висловлену в оскаржуваній ухвалі слідчого судді, Суд повинен перевірити: (1) чи передбачає закон необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення (а не про щось інше); якщо так, то (2) чи підлягають відомості заяви адвоката ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР.

Чи передбачає закон необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення?
12.Суд погоджується з висновками слідчого судді, викладеними у пунктах 7.3.-8.1 оскаржуваної ухвали стосовно того, що є законодавчі підстави для висновку про необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

13..Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали: від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21, від 27.05.2021 у справі № 991/2500/21 тощо).

14.Відносно доводів апелянта щодо цитованих уривків з узагальнення ВССУ практики розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 (далі також узагальнення чи узагальнення ВССУ), за якими, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284 КПК, Суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

15.Зміст цитованих уривків з узагальнення ВССУ, як наведених у оскаржуваній ухвалі слідчого судді, так і наведених у апеляційній скарзі адвоката, свідчить про відображення в самих узагальненнях ВССУ різних підходів, які на той час склалися в судовій практиці щодо застування статті 214 КПК. Так, станом на момент публікації зазначеного узагальнення (початок 2017 року) ВССУ було фактично констатовано складність і неоднозначність судової практики, що склалася з питань «правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення».

16.Цитований апелянтом висновок узагальнення «варто зазначити, що оцінка фактичних обставин, здійснена у наведений спосіб, а також використання наведених формулювань є неприпустимим у процесуальних рішеннях слідчого судді з огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги» стосувався аналізу судового рішення, щодо якого ВССУ зазначив наступне: «також результат аналізу судової практики дозволяє стверджувати про існування випадків, коли слідчий суддя, розглядаючи скарги на такий вид бездіяльності, вирішує питання, що повинні вирішуватись при постановленні вироку». Так само, як і цитований вище кінцевий висновок щодо необхідності внесення до ЄРДР відомостей із заяви про кримінальне правопорушення навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, на переконання Суду, свідчить лише про те, що правова оцінка заяви про кримінальне правопорушення не може бути надто детальною (щодо кожної з ознак складу кримінального правопорушення) з урахуванням початкового етапу дослідження події імовірного кримінального правопорушення та обмеженістю правових можливостей заявника (як про це зазначено і в апеляційній скарзі) щодо не тільки пізнання тих чи інших обставин, але й можливості детального обґрунтування наявності повного складу кримінального правопорушення, що характерно для підсумкових рішень у кримінальному провадженні (винесення вироку чи закриття кримінального провадження).

17.Потреба забезпечити єдине застосування закону не має призводити до негнучкості та неналежних обмежень у розвитку права і не повинна загрожувати незалежності суддів. Забезпечення єдиного та послідовного застосування законів, а також заохочення розвитку права через судову практику є, у першу чергу, повноваженням верховного суду (положення d, e розділу «Основні висновки та рекомендації» Висновку Консультативної ради європейських суддів № 20 (2017)).

18.Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (частина 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

19.У цьому контексті Суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, який колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...».
20.Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_7 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
21.Суд враховує у цьому випадку наведений вище висновки Верховного Суду і Конституційного Суду України та не вбачає підстав відхилятися від усталеної практики Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду щодо застосування статті 214 КПК.

22.Суд також звертає увагу, що констатація того, що заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення містить відомості саме про кримінальне правопорушення має базуватись не на детальному аналізі наявності чи відсутності кожної з ознак складу злочину, про який йдеться у заяві. Так, якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, (3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

23.Також, частково погоджуючись з доводами апеляційної скарги, Суд зазначає, що вимагати від заявника на етапі ініціювання кримінального провадження надання доказів (у розумінні цього терміну за КПК) неможливо. У той же час, у розпорядженні заявника, з огляду на обставини сприйняття ним події імовірного кримінального правопорушення, можуть бути речі, документи, інформація про очевидців тощо, які можуть підтверджувати ті чи інші факти, та у подальшому (після ініціювання кримінального провадження) можуть стати джерелами відповідних доказів. Непредставлення їх (недодання до заяви про кримінальне правопорушення) з урахуванням обставин, викладених у заяві, в окремих випадках може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення, або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

24.Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених у пунктах 7.7-7.9 оскаржуваної ухвали.

Чи підлягають відомості заяви адвоката ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР?
25.Розглядаючи скаргу адвоката ОСОБА_5 щодо бездіяльності уповноважених службових осіб стосовно поданої ним 14.05.2021 заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов обґрунтованих висновків щодо відсутності в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, про яке повідомляв заявник.

26.Так, в заяві про кримінальне правопорушення йшлося про те, що ОСОБА_6 та 250 інших громадян не є споживачами послуг централізованого опалення та гарячого водопостачання з 2013 року, в той же час АТ «Криворізька теплоцентраль» продовжує їм нараховувати та щомісячно виставляти рахунки за послуги, які фактично не надає. Сума виставлених рахунків в середньому складає 40-70 тисяч гривень за кожну квартиру з 2013 року по сьогоднішній день. Заява про злочин, підписана адвокатом ОСОБА_5 , до заяви долучено ордер на надання правової допомоги ОСОБА_6 , копії документів щодо встановлення автономного опалення в квартирі ОСОБА_6 , копія рішення виконавчого комітету Криворізької міської ради від 12.10.201 № 343, копії листів КПТМ «Криворіжтеплоцентраль» 2014-2015 років.

27.Відносини в сфері надання житлово-комунальних послуг (у тому числі теплопостачання) у контексті заяви про вчинення злочину за своєю природою є цивільно-правовими. Суд звертає увагу, що слід розмежувати кримінальне правопорушення, яке вчинюється одночасно з цивільним правопорушенням, та цивільне правопорушення, яке вчиняється поза складом будь-якого злочину. При цьому одночасне виникнення із одного юридичного факту кримінально-правових та цивільно-правових (господарсько-правових відносин) є можливим та не може означати відсутність події злочину чи складу злочину в діянні особи. У той же час, викладених у заяві про вчинення злочину відомостей недостатньо для обґрунтованого припущення, що в рамках цивільних (господарських) правовідносин одночасно мало місце і вчинення кримінального правопорушення, тим більше корупційного.

28.Так, відповідно до частини 2 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальній споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором (частин 1 статті 9 цього ж Закону). Із положень закону не вбачається, що факт направлення рахунку на оплату комунальних послуг є правочином, який породжує виникнення цивільно-правових зобов`язань. Тож, сам по собі факт виставлення рахунків на оплату комунальних послуг будь-якою юридичною особою не свідчить про вчинення будь-якого кримінального правопорушення. Надані матеріали та сам зміст заяви про вчинення злочину не свідчить й про завдання жодної матеріальної шкоди особам, зазначеним у цій заяві.

29.Додатково Суд звертає увагу, що викладена у заяві про злочин інформація, за якою: (1) ОСОБА_6 та інші власники житлових приміщень у Покровському, Саксаганському, Довгинцівському та Інгулецькому районах міста Кривий Ріг (близько 250 чоловік), що є технічно від`єднаними від систем центрального опалення, отримують від службових осіб АТ «Криворізька теплоцентраль» рахунки за фактично ненадані послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання за період з 2013 року по сьогоднішній день; (2) сума виставлених рахунків в середньому складає 40-70 тис. грн за кожну квартиру, не підтверджена документально, хоча, заявник, щонайменше мав би мати у своєму розпорядженні рахунки, отримані ОСОБА_6 за цей тривалий період часу, та мав би вказати про джерело обізнаності щодо описаної ситуації стосовно інших 250 осіб, на представлення інтересів яких він, судячи з матеріалів провадження, не уповноважений. Як зазначено у пункті 23 цієї ухвали, вказане може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

30.Таким чином,відомості заяви адвоката ОСОБА_5 від 14.05.2021 про вчинене кримінальне правопорушення не містять достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, та не потребують на даному етапі перевірки засобами кримінального процесу, тому не підлягають внесенню до ЄРДР.

Висновки Суду за результатами розгляду апеляційної скарги
31.За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін.
32.Слідчим суддею в цілому були правильно встановлені фактичні обставини справи та надана їм відповідна правова оцінка на підставі наявних матеріалів.

33.Висновок слідчого судді про відсутність у заяві відомостей, які б свідчили про скоєння корупційних кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ, не впливає на необхідність виконання реєстратором ЄРДР обов`язку щодо внесення відомостей з заяви про кримінальне правопорушення в ЄРДР, передбаченого статтею 214 КПК. Так, «КПК не передбачає вимоги дотримання правил підслідності при внесенні відомостей до ЄРДР. Стаття 214 КПК не містить вимоги про дотримання при внесенні відомостей до ЄРДР правил підслідності і вказівки на можливість не вносити відомості, якщо кримінальне правопорушення не підслідне органу» (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24.05.2021 у справі № 640/5023/19). У той же час, враховуючи, що Суд дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей вказаної заяви до ЄРДР незалежно від попередньої кваліфікації кримінального правопорушення, та відповідно безвідносно підслідності та підсудності імовірного кримінального правопорушення, зазначена неточність у мотивах слідчого судді не призвела до порушення ухвалення хибного судового рішення по суті скарги.

34.З огляду на вищевикладене Суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.
35.Керуючись статтями 2, 214, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів постановила:
1.Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

2.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.05.2021 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3