Дата документу 29.06.2021 Справа № 554/5798/21
Провадження № 1-кс/554/9977/2021
У Х В А Л А
29 червня 2021 року м. Полтава
В ході досудового розслідування встановлено, що до слідчого управління ГУНП в Полтавській області надійшли матеріали із УКР ГУНП в Полтавській області про те, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено групу осіб, які займаються незаконною порубкою дерев породи «Дуб» в лісових масивах на території Полтавської області.
З метою встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, оперативним працівникам УКР ГУНП в Полтавській області надано доручення у порядку ст. 40 КПК України.
На виконання вказаного доручення, оперативним працівником УКР ГУНП в Полтавській області було встанволено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , колишній працівник поліції, який виконує роль «кришувальника» даної групи, а саме покриває незаконні вирубки, вирішує питання з правоохоронними органами, якщо виникають якісь проблеми, так як має дуже багато зв`язків в даній сфері, а також підшукує скупщиків деревини, за що отримує грошову винагороду.
В рапорті зазначив про необхідність проведення обшуків за місцями реєстрації/проживань осіб, причетних до незаконних порубок деревини, транспортних засобів, які використовувалися до, під час та після вчинення незаконних порубок деревини, з метою виявлення та вилучення речових доказів, засобів вчинення кримінального правопорушення.
Також було допитано в якості свідка ОСОБА_6 , який повідомив, що він являється членом громадського формування «Підрозділ громадської безпеки» і є активним учасником даного формування. В ході здійснення своєї діяльності йому стала відома інформація про осіб, які займаються незаконними порубками деревини породи дуб в лісових масивах та посадках на території Полтавської області. Повідомив, що до складу вказаної групи входить ОСОБА_5 , який являється активним учасником. ОСОБА_5 разом з іншими особами займаються порубкою ділової деревини в різних місцях області, її перевезенням на пилораму, зберіганням, розпилом на брус і дошку та збутом своїм знайомим як в Полтавській так і сусідніх областях. Порубки вчиняють бензопилами вдень, а перевозять деревину у нічний час доби, за допомогою трактора з причепом та іншими видами транспорту за декілька виїздів. Об`єми деревини великі, яим завдається значна шкода довкіллю. Ніхто з осіб, причетних до незаконних порубок, офіційно не працює, тому їхній основний заробіток це незаконні порубки. Всі гроші отримані злочинним шляхом, рівномірно розподіляються між учасниками групи.
23.06.2021 року на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 18.06.2021 року старшим слідчим СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 , було проведено обшук в квартирі АДРЕСА_2 , за адресою проживання ОСОБА_5 , в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «SamsungA30» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картками операторів мобільного звязку № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 .
23.06.2021 року вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказом та поміщено на зберігання в СУ ГУНП в Полтавській області
Отже, з метою належного забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вищевказане майно, яке вилучено під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 .
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
В ході досудового розслідування встановлено, що до слідчого управління ГУНП в Полтавській області надійшли матеріали із УКР ГУНП в Полтавській області про те, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено групу осіб, які займаються незаконною порубкою дерев породи «Дуб» в лісових масивах на території Полтавської області.
Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 18.06.2021 року надано дозвіл на проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_2 , за адресою проживання ОСОБА_5
23.06.2021 року на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 18.06.2021 року старшим слідчим СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 , було проведено обшук в квартирі АДРЕСА_2 , за адресою проживання ОСОБА_5 , в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «SamsungA30» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картками операторів мобільного зв`язку № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 .
Слідчим доведено, що майно, а саме: мобільний телефон марки «SamsungA30» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картками операторів мобільного зв`язку № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ,вилучені під час проведення обшуку від 23.06.2021 року, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене, відповідно до протоколу обшуку від 23.06.2021 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

Накласти арешт на майно вилучене в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 від 23.06.2021 року в квартирі АДРЕСА_2 : мобільний телефон марки «Samsung A30» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картками операторів мобільного зв`язку № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1