Справа № 132/932/21
Ухвала
Іменем України
29.03.2021р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Калинівка Вінницької області, клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Чернятин Калинівського району Вінницької області, українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого, зокрема 27.10.2011р. Калинівським районним судом Вінницької області за ч.3 ст.185 КК України, до покарання у вигляді 4 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільненого від відбування призначеного судом покарання з випробуванням, із іспитовим строком на 2 роки; 17.05.2013р. Вінницьким міським судом Вінницької області за ч.3 ст.185 КК України із застосуванням ст.70 КК України до покарання у вигляді 4 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 03.02.2017р. з місць позбавлення волі по закінченню строку відбування покарання, 16.01.2020р. Калинівським районним судом Вінницької області за ст.395 КК України до покарання у вигляді арешту строком на 1 місяць, який відбутий у повному обсязі, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

29.03.2021р. до Калинівського районного суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_10 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, за фактом крадіжки товарно матеріальних цінностей та грошових коштів ОСОБА_11 . Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_10 , будучи раніше засудженим Вінницьким міським судом Вінницької області за ч.3 ст.185 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі, 16.01.2020р. Калинівським районним судом Вінницької області за ст.395 КК України до покарання у вигляді арешту строком на 1 місяць, маючи незняті та непогашені судимості, на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальне правопорушення. Так, ОСОБА_10 26 березня 2021 року біля 22:00год. перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, маючи умисел на крадіжку чужого майна, підійшов до приміщення магазину ТПП № 6 Корделівського РРК, де правою рукою розбив скло вікна та проник через металеві грати в середину магазину. Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді спричинення матеріальної шкоди та бажаючи їх настання, діючи умисно, таємно, повторно, вчинив крадіжку 6 пляшок вина «Маренго» об`ємом 0,7л, вартістю 120 гривень за одну пляшку всього на суму 720 гривень, 3 пляшки вина «Коблево» об`ємом 0,75л, вартістю 80 гривень за одну пляшку всього на суму 240 гривень, 8 пляшок коньяку «Коблево» об`ємом 0,5л, вартістю 180 гривень за одну пляшку всього на суму 1440 гривень, 1 пляшку горілки «Козацька Рада» об`ємом 1л, всього на суму 190 гривень, 3 пачки печива «До кави», масою 185гр. кожна, вартістю 12 гривень за одну пачку всього на суму 36 гривень, 2 банки пива «Бад» об`ємом 0.5л, вартістю 25 гривень за одну банку - всього на суму 50 гривень, 3 пачки сигарет «Давідофф 6», вартістю 53 гривні за одну всього на суму 159 гривень, 2 пачки сигарет «Кент 6», вартістю 63 гривні за одну пачку всього на суму 126 гривні, 3 пачки сигарет «Вест сірий», вартістю 57 гривень за одну пачку всього на суму 171 гривні та грошові кошти у сумі 300 гривень, які знаходилися в касі в магазині під прилавком. Після вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_10 , з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд. Тим самим своїми протиправними діями ОСОБА_10 завдав потерпілій ОСОБА_12 матеріальний збиток на загальну суму 3 432 грн. Так, 26.03.2021 року о 23.50год. ОСОБА_10 на підставі ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, безпосередньо після його вчинення. 27.03.2021р. ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана із проникненням у інше приміщення, вчинена повторно. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 26.03.2021р., протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 27.03.2021р., протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 від 27.03.2021р., протоколами допиту свідків ОСОБА_13 від 27.03.2021р. та ОСОБА_14 від 27.03.2021р., постановою про визнання речових доказів від 27.03.2021р. На підставі викладеного, сторона обвинувачення вважає, що зазначені докази є вагомими та дають підстави підозрювати ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, а також обрати останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_10 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України. Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), сторона обвинувачення вважає такі дії цілком вірогідними, беручи до уваги покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованих йому злочинах (у виді позбавлення волі на строк до 6 років). Крім того, ОСОБА_10 раніше відбував покарання в місцях позбавлення волі, тобто йому відомо про обмеження, які існують в місцях позбавлення волі. Тому, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Крім того, існує ризик того, що ОСОБА_10 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни показів, оскільки йому вручені копії матеріалів кримінального провадження та відомі не лише анкетні дані потерпілого, але й його фактичне місце проживання. Крім цього, в ході розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_10 не дивлячись на те, що відбував покарання за вчинення злочинів передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ст.395 КК України, належних висновків не зробив та продовжує вчиняти злочини проти власності. Вказане свідчить про те, що існує високий ризик того, що перебуваючи на волі, ОСОБА_10 може вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), оскільки, серед іншого не має постійного місця роботи та заробітку, а заробляє на життя злочинними діями - вчиняючи крадіжки. Також, відповідно до довідки-характеристики, виданої за місцем проживання ОСОБА_10 , підозрюваний характеризується негативно, так як у минулому притягувався до кримінальної відповідальності. Таким чином, враховуючи наявність ризиків передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КК України, є підстави вважати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 підтримала дане клопотання та зазначила, що всі підстави для застосування у відношенні ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою викладені у поданому слідчому судді процесуальному документі.

Прокурор ОСОБА_15 в судовому засіданні підтримав подане слідчим клопотання та просив його задовольнити, з підстав зазначених в ньому.

ОСОБА_16 будучи особою, у відношенні якої ставиться питання про застосування запобіжного заходу, в суді зазначив, що повністю визнає свою вину у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, та не оспорює правильність визначення кваліфікації за ч.3 ст.185 КК України. Заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчим та прокурором не доведено наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Просив визначити більш м`який запобіжний захід, зокрема у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 підтримала позицію свого підзахисного, просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши підозрюваного та його захисника, слідчого та прокурора, перевіривши матеріали справи, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступних підстав:

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000096 від 27.03.2021р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

26.03.2021р. ОСОБА_10 в порядку ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, якому 27.03.2021р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України, запобіжним заходом зокрема є тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування матеріали, що містяться в клопотанні, достатньою мірою підтверджують наявність в діях підозрюваного ОСОБА_10 ознак інкримінованого злочину.

Відповідно до ч.1 ст.184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст.184 КПК України, до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

За ч.2 ст.185 КПК України, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням.

Як вбачається з поданого клопотання, слідчий за погодженням із прокурором, просить суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 частини першої статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

В порушення вимог п.5 ч.1 ст.184 та п.1 ч.3 ст.184 КПК України, подане слідчим клопотання не містить викладу обставин, на підставі яких слідчий дійшов висновку про наявність ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, а також до клопотання не додано з цього приводу всіх копій матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Так, слідчим у поданні формально викладені посилання на ризики, зазначені у статті 177 КПК України, а саме не конкретизовані обставини, на підставі яких він дійшов висновку про їх наявність та не послався на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Заявляючи ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий повинен був послатися на конкретні обставини, які свідчать про встановлені та зафіксовані на відповідних носіях факти одиничного або систематичного ухилення підозрюваного від виконання своїх процесуальних обов`язків, і як наслідок, застосування до нього відповідних заходів процесуального примусу (приводу, розшуку), та надати з цього приводу належні докази.

Проте, в матеріалах поданого клопотання відсутні будь-які дані, які свідчать про здійснення спроб ОСОБА_10 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а саме не надано будь-яких доказів про застосування до останнього приводу чи оголошення його в розшук, а тому цей ризик є недоведеним.

Заявляючи ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий повинен був послатися на конкретні обставини, які свідчать про встановлені та зафіксовані на відповідних носіях факти одиничних або систематичних неправомірних дій підозрюваного, які були направленні на намагання вчинити фізичний та/або психологічний тиск на потерпілого, свідків в цьому ж кримінальному провадженні, з метою схилення останніх до надання завідомо неправдивих свідчень та/або зміни раніше наданих показів.

Проте, в матеріалах поданого клопотання відсутні будь-які дані, які свідчать про здійснення спроб ОСОБА_10 незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Крім цього, в рамках цього кримінального провадження потерпілий, свідки вже надавали свої показання і при їх допиті, останні попереджались про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, тобто незаконний вплив на них є лише припущенням, а тому ризик, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, не може бути врахований судом.

Заявляючи ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий повинен був послатися на конкретні обставини, які свідчать про це, натомість в обґрунтування цього ризику, приведено лише те, що ОСОБА_10 не має постійного місця роботи та заробітку, а отже заробляє собі на життя злочинними діями, вчиняючи крадіжки. Однак дане твердження слідчий суддя відносить до припущення, яке не підтверджене жодними належними та допустимими доказами. Призначене судом покарання за вчинення попередніх злочинів, ОСОБА_10 відбув повністю, а тому наявність цієї обставини, не може само по собі свідчити про наявність цього ризику.

Отже, слідчим та прокурором у поданому клопотанні ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, недостатньо обґрунтовані та вмотивовані.

Даний недолік, слідчий та прокурор в судовому засіданні не усунули, додаткових обґрунтувань із зазначеного приводу не надали. Про інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, не повідомили, а подане клопотання в цій частині не доповнили та не змінили.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні відповідно до вимог ч.3 ст.26 КПК України, вирішує лише ті питання, що віднесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом, а також в межах доводів викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, та на підставі доказів поданих на обґрунтування доводів клопотання. Вихід за межі доводів поданого клопотання, а також взяття до уваги доказів, які не було подано на його обґрунтування, законом заборонено.

Таким чином, єдиною підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, згідно поданого слідчим клопотання, залишається тяжкість вчиненого кримінального правопорушення (кваліфікація), яка не може слугувати єдиним обґрунтуванням для обрання найсуворішого виду запобіжного заходу, оскільки прийняте судом рішення не буде відповідати вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК.

В поданому слідчим клопотанні не обґрунтовано неможливість запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, та не доведено цього належними та допустимими доказами.

Приписами ч.4 ст. 194 КПК України визначено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи особу підозрюваного, відомості щодо його зареєстрованого місця проживання, яке збігається із фактичним місцем проживання, беручи до уваги конкретні обставини справи, враховуючи те, що слідчим, прокурором не доведено недостатність підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, виходячи із практики ЄСПЛ та норм КПК, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, який є достатнім і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, які покладаються на нього слідчим суддею.

До доводів сторони обвинувачення з приводу неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_10 через наявність інформації, викладеної в довідці-характеристиці за підписом в.о.старости Чернятинського старостинського округу Калинівської міської ради ОСОБА_17 від 29.03.2021р. № 22/56, згідно якої останній за місцем своєї реєстрації проживає непостійно, періодично виїжджає за межі населеного пункту (села), та його місцеперебування (фактичне місцепроживання) невідоме, суд відноситься критично, оскільки дана обставина не підтверджена жодними належними та допустимими доказами (поясненнями свідків, актами обстеження житла (житлових умов), крім цього, відповідно до положень Конституції України, ЦК України, Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», особа вільно обирає собі місце проживання.

Оскільки слідчий суддя дійшов висновку про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, то відповідно до п.1 ч.3 ст. 202 КПК України підозрюваний має бути негайно доставлений до місця проживання.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193-196, 295 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_10 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Чернятин Калинівського району Вінницької області, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 (шістдесят) днів.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до визначеного слідчого, прокурора із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматися від спілкування з потерпілою особою та свідками в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_10 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк цілодобового домашнього арешту рахувати ОСОБА_10 з часу проголошення ухвали, тобто з 29 березня 2021 року.

Ухвала слідчого судді діє по 27 травня 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_10 негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , і звільнити з-під варти.

Ухвалу про обрання відносно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати для виконання до відповідного органу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_10 під розписку з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя