Справа № 710/651/20
Провадження № 1-кс/710/7/21
УХВАЛА

повернення клопотання

15.02.2021 м. Шпола

Слідчий суддя Шполянського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000305 від 18.06.2020,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 ОСОБА_3 звернулася до Шполянського районного суду Черкаської області з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000305 від 18.06.2020, в якому просила: змінити спосіб арешту майна, а саме передати автомобіль «Рено» реєстраційний номер НОМЕР_1 на відповідальне зберігання ОСОБА_2 , із забороною останньому його відчуження до прийняття кінцевого рішення по справі. Витребувати у Шполянського ВП Звенигородського ВП ГУШІ в Черкаській області ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області у кримінальному провадженні №0000305 від 18.06.2020 року про накладення арешту на автомобіль «Рено» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно з положеннями якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Верховний Суд у справі №487/7605/19 визначив, що територіальна підсудність органу розслідування визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

З матеріалів справи встановлено, що зазначене вище кримінальне провадження розслідувалось Шполянським ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області.

Однак, у зв?язку з організаційно-штатними змінами в Головному Управлінні Національної поліції в Черкаській області відповідно до наказу Голови Національної поліції України від 18.12.2020 № 996, виникла необхідність у зміні підслідності кримінальних правопорушень відповідно до нової структури органів поліції.

На даний час структурним підрозділом органу поліції в м.Шпола є Відділ поліцейської діяльності № 2 (м.Шпола) Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, який не є юридичною особою, не є самостійним державним органом уповноваженим здійснювати досудове слідство чи дізнання, а є структурним підрозділом Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області. Досудове розслідування та дізнання у кримінальних правопорушеннях, вчинених на території колишнього Шполянського району (згідно ст. 218 КПК України) здійснюється Звенигородським районним відділом поліції ГУНП в Черкаській області, яке розміщене в м. Звенигородка вул. Благовісна, 50.

Пунктом 3-1 Розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" в редакції Закону України № 950-IX від 03.11.2020 « Про внесення зміни до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2022 року.

Місцезнаходження органу досудового розслідування територіально не відноситься до Шполянського районного суду Черкаської області, тому подане клопотання не підлягає розгляду в Шполянському районному суді Черкаської області.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що узгоджується з нормами кримінального процесуального закону.

При цьому ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Згідно з ч. 6ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

За таких обставин, подане заявником клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження повинно розглядатися слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто Звенигородським районним судом Черкаської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 34, 132, 174, 304 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000305 від 18.06.2020 повернути.

Повернення клопотання не позбавляє права на звернення до слідчого судді суду, в межах юрисдикції якого знаходиться Звенигородський районний відділ поліції ГУНП в Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1