Справа № 128/2755/15-к
УХВАЛА

15 липня 2021 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглядаючи в порядку підготовчого судового засідання обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2014 за №0001553, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2014 за №0001553, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України.
У підготовче судове засідання з`явився прокурор ОСОБА_3 , обвинувачений ОСОБА_4 ..

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання, в якому він просить: визнати потерпілим у даному кримінальному провадженні Якушинецьку сільську раду Вінницького району Вінницької області, утворену внаслідок добровільного об`єднання територіальних громад за рішенням 12 сесії 7 скликання від 09.09.2016, як правонаступника Майданської сільської ради Вінницького району Вінницької області; прийняти до розгляду цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Майданської сільської ради Вінницького району Вінницької області, правонаступником якої є Якушинецька сільська рада Вінницького району Вінницької області (який міститься в матеріалах кримінального провадження); викласти позовну вимогу зазначену в п. 2 позову прокурора в інтересах держави в наступній редакції: стягнути з ОСОБА_4 суму завданої шкоди в розмірі 2417 грн. на користь держави в особі Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував щодо заявлених прокурором клопотань, вважаючи, що стороною обвинувачення не зазначено в обвинувальному акті суми збитків, не зазначено доказів, які це доводять. В порушення вимог ст. 337 КПК України прокурором не внесено змін до обвинувального акту, відсутні докази наявності потерпілої сторони, просив повернути обвинувальний акт прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження з приводу заявлених клопотань, суд приходить до такого висновку.
З частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України випливає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
Стороною захисту ініційоване питання щодо повернення обвинувального акта у зв`язку з його невідповідністю вимогам кримінально-процесуального закону. Як вже суд зазначив вище, пунктом 3 частини третьої статті 314 КПК України, суд уповноважений повернути обвинувальний акт прокурору лише у разі, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Тобто зазначена правова норма є відсильною.
Слід зауважити, що згідно з частиною четвертою статті 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Вимоги до обвинувального акта встановлені статтею 291 КПК України. Зокрема, частиною другою статті 291 КПК України наведено перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт, а частиною четвертою статті 291 КПК України перелік документів, які додаються до обвинувального акту.
Обвинувачений, як на підставу для повернення обвинувального акта посилався на те, що в обвинувальному акті не зазначено потерпілого, не вказано суму завданої шкоди. Разом з тим, суд звертає увагу на те, що за складом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 КК України, передбачається наявність потерпілої сторони. Саме під час підготовчого судового засідання, як слідує зі змісту пункту 3 частини другої статті 315 КПК України, суд з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
Як на підставу для повернення обвинувального акта прокурору обвинувачений також посилався на те, що в обвинувальному акті не зазначено розмір шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.
Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для повернення обвинувального акта , суд вважає за доцільне зауважити наступне.
З наданого суду обвинувального акта випливає, що в останньому наявне посилання на розмір шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.
Крім того, відповідно до пункту 3 частини першої статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат. Суд також враховує, що для вирішення питання щодо обґрунтованості зазначених у обвинувальному акті відомостей щодо розміру заподіяної шкоди необхідно дослідити докази, зібрані у кримінальному провадженні, з точки зору їх достатності, достовірності та допустимості. Зі змісту частини першої статті 94 КПК України випливає, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. При цьому суд враховує, що частиною першою статті 91 КПК України визначено перелік питань, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні, а статтею 92 КПК України визначено обов`язок доказування зазначених обставин. Разом з тим, порядок подання доказів суду та їх подальше дослідження регламентований § 3 Глави 28 КПК України, тобто під час розгляду кримінального провадження по суті.
Тому суд вважає, що правові підстави для повернення обвинувального акта з наведених обвинуваченим підстав відсутні.
Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення клопотання прокурора про визнання потерпілим у кримінальному провадженні Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, утвореної внаслідок добровільного об`єднання територіальних громад за рішенням 12 сесії 7 скликання від 09.09.2016, як правонаступника Майданської сільської ради Вінницького району Вінницької області, суд враховує, що згідно з приписами пункту 3 частини другої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України саме в підготовчому судовому засіданні вирішується питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
Відповідно до частини першої статті 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Зі змісту частини третьої статті 55 КПК України випливає, що потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Відповідно до ч. 7 ст. 55 КПК України, якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою.
На а.с. 198-199 Т. 4 міститься заява представника Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, в якій він просить залучити Якушинецьку сільску раду до у часті в справі в якості потерпілого.
Отже, зважаючи на викладені вище обставини, суд вважає, що клопотання прокурора про визнання потерпілим Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, яка є правонаступником Майданської сільської ради Вінницького району Вінницької області, слід задовільнити та визнати її потерпілим у кримінальному провадженні.
Вирішуючи питання щодо заявленого прокурором клопотання про прийняття цивільного позову, який міститься на а.с. 57-58 Т. 1 матеріалів кримінального провадження, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини четвертої статті 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Частиною п`ятою статті 128 КПК України регламентовано, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Вимоги до позовної заяви містяться у частині третій статті 175 Цивільного процесуального кодексу України.

До клопотання прокурорром не подано нової редакції цивільного позову, який відповідав би вимогам частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, в тому числі з викладенням прохальної частини позову в новій редакції.

Відповідно до частини першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи, що цивільний позов прокурора не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, дану позовну заяву у кримінальному провадженні необхідно залишити без руху та надати цивільному позивачу строк тривалістю десяти днів для усунення вказаних недоліків шляхом подання позовної заяви у новій редакції з відповідною кількістю його копій та копій доданих документів для цивільного відповідача.
Якщо, позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.
Керуючись, ст.ст. 127,128, 314, 316 КПК України, ст. 185 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 - задоволити частково.
Визнати Якушинецьку сільску раду Вінницького району Вінницької області, яка є правонаступником Майданської сільської ради Вінницького району Вінницької області, потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2014 за №0001553, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України.
Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Майданської сільської ради Вінницького району Вінницької області, правонаступником якої є Якушинецька сільська рада Вінницького району Вінницької області у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2014 за №0001553, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України - залишити без руху, надавши цивільному позивачу строк для усунення недоліків тривалістю десяти днів з дня отримання копії даної ухвали, але не пізніше початку судового розгляду.

У випадку невиконання вказаних вимог суду, дана позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута цивільному позивачу без розгляду.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1