СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1087/21
Провадження № 1-кс/306/220/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2021 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: на два системних блоки (упаковано до поліетиленового пакету синього кольору, до якого прикріплено бірку з пояснювальними написами та підписами понятих), які належать на праві власності Свалявському будинку культури з клубними закладами у сільській місцевості Свалявської міської ради із забороною розпорядження та користування тимчасово вилученим майном.

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся в суд із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що 12.07.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим відділенням ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області внесено відомості про кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією, передбаченою ч.3 ст. 185 КК України, номер кримінального провадження №0000180 (за заявою ОСОБА_5 про те, що 11 липня 2021 року близько 03:40 години невстановлена особа, таємно, шляхом вільного доступу, через незачинене вікно проникла до кімнати ветеранів праці та бойових дій в будинку культури Свалявської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 та викрала два системних блоки).

В клопотанні слідчий СВ вказує, що під час досудового розслідування даного кримінального провадження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 , в присутності законного представника матері ОСОБА_7 , захисника-адвоката ОСОБА_8 надав для огляду два системних блоки. Під час огляду вилучено два системних блоки, упаковано до поліетиленового пакету синього кольору, до якого прикріплено бірку з пояснювальними написами та підписами понятих, визнано постановою слідчого СВ Свалявського ВП Мукачівського ВП ГУНП ОСОБА_3 від 13.07.2021 року речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000180 та передано до кімнати зберігання ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатської області.

Вимоги в клопотанні слідчий СВ мотивує тим, що тимчасово вилучене майно (вказане у клопотанні) має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження (проведення експертиз, слідчих дій), а тому є необхідним накладення арешту на зазначене в клопотанні майно. Просить клопотання задовольнити та накласти арешт, оскільки його незастосування, може привести до зникнення, втрати, пошкодження чи знищення майна.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України - з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч.2 ст. 93 КПК України - сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання речей, документів, проведення інших процесуальних дій.
Відповідно до ст. 8 КПК України - кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою звукозаписувального технічного засобу "Акорд" та відеозапис не здійснювалась (ч. 1 ст. 107 КПК України).

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази, якими слідчий СВ обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання без участі учасників судового провадження. Слідчий суддя враховує кваліфікацію кримінального правопорушення за ч.3 ст. 185 КК України (кримінальне правопорушення проти власності - крадіжка, поєднана з проникненням у приміщення, що завдала значної шкоди потерпілому), бере до уваги, що підставами для арешту є необхідність у проведенні слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, зважає, що незастосування арешту на тимчасове вилучене майно може привести до зникнення, втрати, пошкодження чи знищення майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та доходить такого висновку.

У відповідності до ч.3, ч.5 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України - у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати; 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000180 від 13.07.2021 року відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України (речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження).
Постановою про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 13 липня 2021 року - два системних блоки (упаковано до поліетиленового пакету синього кольору, до якого прикріплено бірку з пояснювальними написами та підписами понятих) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000180 від 13.07.2021 року за ч.3 ст.185 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно до п.п. 1,2,4 ч.5 ст. 173 КПК України - у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, яке підлягає арешту, підстави застосування арешту майна, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном.

Слідчий суддя враховує практику ЄСПЛ (для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування; будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції"). Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються щодо обмеження права власності та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування).

Слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, що таке обмеження як накладення арешту на зазначене в клопотанні майно є виправданим, оскільки є підстави вважати, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вказане тимчасово вилучене майно із забороною користування та розпорядження призведе до неможливості його дослідження та може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому проведенню досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

З огляду на вищенаведене, враховуючи, що слідчим СВ у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно 13.07.2021 року, що вказане майно з іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами може мати суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні за ч.1 ст. 185 КК України, що вказане слідчим СВ в клопотанні майно підпадає під критерії положень ч.1 ст.98 КПК України, що доводи слідчого СВ у клопотанні щодо накладення арешту на вказане у клопотанні майно є виправданими потребами досудового слідства, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слдічого СВ ОСОБА_3 слід задовольнити.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до п.2 ч.1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після проведення процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до п. 1 ч.5 ст. 173 КПК України - у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, яке підлягає арешту.

Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст. 16, 21, 40-1, 93, 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на два системних блоки (упаковані до поліетиленового пакету синього кольору, до якого прикріплено бірку з пояснювальними написами та підписами понятих), які належать на праві власності Свалявському будинку культури з клубними закладами у сільській місцевості Свалявської міської ради із забороною розпорядження та користування тимчасово вилученим майном до закінчення проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000180 від 12.07.2021 року.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна під час досудового розслідування може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали після її постановлення направити прокурору, слідчому СВ.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ

ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ ОСОБА_9