Справа № 953/274/21
н/п 1-кс/953/1634/21
"24" лютого 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді- ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судовий засідань- ОСОБА_2 ,
прокурора- ОСОБА_3 ,
захисника- ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Балаклія, Харківської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, на утриманні малолітніх, неповнолітніх, непрацездатних осіб немає, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України, -,
Слідчий зазначає, що 23.09.2020 до Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт ДОП Балаклійського ВП ст. лейтенанта поліції ОСОБА_7 про те, що 23.09.2020 о 09.00, він разом із ДОП Балаклійського ВП капітаном поліції ОСОБА_8 , у форменому одязі, без табельної вогнепальної зброї, виконуючи свої службові обов`язки, знаходились на адміністративній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , де громадянин ОСОБА_5 , всіляко перешкоджав ним виконанню службових обов`язків, а саме штовхав, хапав за формений одяг, висловлювався на їх адресу нецензурною лайкою, провокував бійку та декілька разів вдарив його лівою рукою в область обличчя справа та в праве і ліве передпліччя спричинивши тілесні ушкодження.
Слідчий зазначає, що 23 вересня 2020 року близько о 09.00 дільничні офіцери поліції Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який працює на вказаній посаді згідно Наказу ГУНП в Харківській області від 28.11.2016 № 490 о/с та капітан поліції ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який працює на вказаній посаді згідно Наказу ГУНП в Харківській області від 28.11.2016 № 490 о/с, одягнені у форму працівників поліції зі спеціальним жетоном, відповідно до ст.ст. 2, 23 Закону України «Про національну поліцію» та Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України №650 від 28.07.2017, на виконання доручення начальника Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області № 225/119-68/01-2020 «Про проведення посиленого патрулювання території м. Балаклія» від 04.09.2020 та згідно з графіком посиленого патрулювання поліцейськими Балаклійського ВП з 21.09.2020 до 25.09.2020 виконували свої службові обов`язки по профілактичній діяльності в місті Балаклія, Харківської області.
Проходячи повз будинку №26, розташованого на вул. Соборній в м. Балаклія, Харківської області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 та капітан поліції ОСОБА_8 побачили невідому їм особу жіночої статі, яка, як виявилось в ході перевірки, є ОСОБА_9 та яка порушуючи вимоги ч.3 ст.156 КУпАП торгувала тютюновими виробами без відповідних дозвільних документів. Під час складання адміністративного матеріалу відносно вказаної особи було встановлено, що ОСОБА_9 раніше 23.04.2018 притягувалась за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП.
Громадянин ОСОБА_5 , який перебував поруч з будинком АДРЕСА_2 , не зважаючи на те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_7 та капітан поліції ОСОБА_8 виконують свої службові обов`язки, демонструючи своє неповажливе ставлення до працівників поліції в цілому і зокрема до працівників Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області, почав вести себе агресивно, виражаючись на адресу останніх грубою нецензурною лайкою. В подальшому, ОСОБА_5 наблизився до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 та капітана поліції ОСОБА_8 і руками почав хапати за формений одяг ОСОБА_7 провокуючи останнього на бійку. Після чого, ОСОБА_5 наніс удар долонею лівої руки в область обличчя ОСОБА_7 справа, завдаючи останньому фізичного болю наніс ще два удари долонею лівої руки в праве та ліве передпліччя, чим згідно висновку судово-медичної експертизи №12-14/529-БЛ/20 від 24.09.2020 заподіяв останньому тілесне ушкодження у вигляді синця у зовнішнього краю правого ока, який за ступенем тяжкості відноситься до ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень. Одночасно з цим, ОСОБА_5 продовжував висловлюватися на адресу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 і капітана поліції ОСОБА_8 нецензурною лайкою, чим принижував честь і гідність працівників правоохоронного органу.
Таким чином, слідчий вважає, що своїми противоправними діями, ОСОБА_5 перешкоджав старшому лейтенанту поліції ОСОБА_7 та капітану поліції ОСОБА_8 виконати свої службові обов`язки, а саме скласти протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.156 КУпАП відносно ОСОБА_9 , яка 23.09.2020 близько о 09.00 за адресою: АДРЕСА_2 торгувала тютюновими виробами без відповідних дозвільних документів, яка скориставшись противоправними діями ОСОБА_5 , з місця вчинення адміністративного правопорушення втекла у невідомому напрямку.
У зв`язку з чим, 26.01.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тобто умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу побоїв, легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Підставою для звернення до слідчого судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, саме: ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення застави.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на недоведеність стороною обвинувачення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, прохали у задоволені клопотання відмовити.
Слідчий суддя, заслухавши думку сторони захисту та сторони обвинувачення, дослідивши надані матеріали та докази у їх сукупності, прийшов до наступного висновку.
26.01.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).
При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи
Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.
Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.
З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тобто умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу побоїв, легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Слідчим суддею встановлено, що 23.09.2021, на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_5 досяг 16-річного віку.
Потерпілим у даному кримінальному правопорушенні визнаний дільничний офіцер поліції сектору превенції Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 .
За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів: показаннями потерпілого ОСОБА_7 , які містяться в протоколі допиту від 24.09.2020; показаннями свідка ОСОБА_8 , які містяться в протоколі допиту від 24.09.2020; відомостями, які містяться в протоколі зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж (електронних інформаційних систем) без використання засобів подолання логічного захисту інформації від 23.09.2020, в ході якого на електронній адресі « ІНФОРМАЦІЯ_4 », за посиланнями вказаними у протоколі виявлені і вилучено відеозапис автора « ОСОБА_10 » на якому мається зображення працівників поліції Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області в тому числі момент нанесення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_7 з боку ОСОБА_5 ; висновком судово-медичної експертизи № 12-14/529-БЛ/20 від 24.09.2020, згідно якого у ОСОБА_7 , 1990 р.н., встановлено наступне тілесне ушкодження: синець у зовнішнього краю ока, який за ступенем тяжкості відноситься до Легких тілесних ушкоджень та міг утворитися в час та при обставинах справи. Вищевказане тілесне ушкодження у громадянина ОСОБА_7 не могло утворитися при самовільному його падінні; даними, які містяться в протоколі проведення слідчого експерименту від 24.09.2020 за участю потерпілого ОСОБА_7 , в ході якого відображено механізм нанесення йому тілесних ушкоджень ОСОБА_5 ; даними , що містяться в протоколі проведення слідчого експерименту від 24.09.2020 за участю свідка ОСОБА_8 , в ході якого відображено механізм нанесення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень ОСОБА_5 ; висновком судово-медичної експертизи № 12-14/531-БЛ/20 від 24.09.2020, згідно якого виявлені тілесні ушкодження у ОСОБА_7 могли утворитися при обставинах та в строк вказаних в протоколах проведення слідчих експериментів від 24.09.2020 за участю свідка ОСОБА_8 та потерпілого ОСОБА_7 ; показаннями свідка ОСОБА_11 , які містяться в протоколі допиту від 24.09.2020, згідно яких останній бачив, як 23.09.2020 близько 09.00 годин навпроти житлового будинку АДРЕСА_2 були заподіяні тілесні ушкодження працівникові поліції, який перебував поруч з іншим працівником поліції; даними, що містяться в протоколі проведення слідчого експерименту від 24.09.2020 за участю свідка ОСОБА_11 , в ході якого відображено механізм нанесення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень ОСОБА_5 ; висновком експерта №12-14/536-БЛ/20 від 29.09.202, згідно якого виявлені тілесні ушкодження у ОСОБА_7 могли утворитися при обставинах та в строк вказаних в протоколі проведення слідчого експерименту від 24.09.2020 за участі свідка ОСОБА_11 ; даними, що містяться в протоколі огляду речового доказу від 29.09.2020, в ході якого оглянуто відеозапис, який міститься на диску, де зафіксовано нанесення ОСОБА_12 тілесних ушкоджень ОСОБА_7 у вигляді одного удару в область голови з розмаху; висновком експерта №12-14/539-БЛ/20 від 30.09.2020 згідно якого виявлені тілесні ушкодження у ОСОБА_7 могли утворитися при обставинах та в строк вказаних в протоколі огляду речового доказу від 29.09.2020, даними, які містяться у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 24.09.2020 за участю свідка ОСОБА_11 .
Слідчий суддя зазначає, що на стадії розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.
З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України за викладених у клопотанні обставин.
Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.
Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваним: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Слідчим суддею встановлено, що 26.01.2021 об 12 год.33 хв. підозрюваному ОСОБА_5 в присутності захисника ОСОБА_4 було вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками.
В судові засідання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 29.01.2021, 01.02.2021 ОСОБА_5 не прибув, у зв`язку з чим ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова було задоволено клопотання прокурора про привід підозрюваного на 03.02.2021 об 15.30 годині.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08.02.2021 у зв`язку з неявкою підозрюваного ОСОБА_5 в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено.
На підтвердження поважності причин неявки підозрюваного ОСОБА_5 до слідчого судді в судове засідання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, стороною захисту надано листок непрацездатності Серія АДЯ № 769620 від 02.02.2021, зі змісту якого вбачається, що підозрюваний перебував на лікарняному в період з 02.02.2021 по 10.02.2021 включно, довідку № 104 від 26.01.2021 за зверненням № 882 , довідку № 126 від 01.02.2021 за зверненням № 1068.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 не мав наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Однак, надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину- до 5 років позбавлення волі, може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.
Також слідчий суддя вважає не доведеним ризик, щодо вчинення іншого кримінального правопорушення ОСОБА_5 , оскільки підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, стороною обвинувачення не надано ніяких документів, які б підтверджували, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому; не надано показів свідків, щодо схильності останнього до протиправної поведінки.
Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є не тяжким злочином, а саме злочином проти авторитету органів державної влади, а також данні щодо його особи, який раніше не судимий, має постійне місце проживання, за місцем проживання характеризується задовільно, одружений має постійне місце роботи.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, даних про особу підозрюваного, характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що запобігання встановленим під час розгляду клопотання ризикам можливе не лише при умові тримання ОСОБА_5 , під вартою і вважає достатнім для досягнення вказаної мети застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме, - домашнього арешту в нічний час із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що є необхідним для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, а саме заборонити підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду з 20.00 год. до 07.00 год. , строком на 2 місяці, тобто до 24.04.2021 включно.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися з м. Балаклія Харківської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання; не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 20.00 год. до 07.00 год. наступного дня; утримуватися від спілкування із потерпілим, свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу направити для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного через старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 .
Встановити строк дії ухвали до 24.04.2021
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1