Справа №766/9527/17
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу
27 квітня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

захисника: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні, кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0001777, №0003230, №0002061, №0003897, №0000304, №0000001 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. ст. 15 ч. 2-185 ч. 2, 15 ч. 3-185 ч. 2, 185 ч. 2, 190 ч. 2, 360 КК України, -

в с т а н о в и в:
У провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0001777, №0003230, №0002061, №0003897, №0000304, №0000001 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. ст. 15 ч. 2-185 ч. 2, 15 ч. 3-185 ч. 2, 185 ч. 2, 190 ч. 2, 360 КК України.

Прокурор під час судового розгляду заявив клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою в зв`язку з тим, що є достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, з метою уникнення головного ризику продовження вчинення протиправних дій обвинуваченим.

Захисник та обвинувачений в судовому засіданні заперечували проти застосування запобіжного заходу у виді «тримання під вартою», звертали увагу суду на стан здоров`я обвинуваченого.

Заслухавши думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, враховуючи характер інкримінованих обвинуваченому кримінальних правопорушень, мету і підстави застосування запобіжних заходів, визначені ст. 177 КПК України, дійшов висновку про необхідність застосування тримання ОСОБА_5 під вартою виходячи з наступного.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 , обвинувачується у тяжкому злочині, за який передбачена відповідальність строком до 6 років позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Суд враховує те, що ОСОБА_5 обвинувачується, у вчиненні тяжкого злочину, у кримінальному провадженні не допитані потерпілі та свідки. Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено. Також суд оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке йому інкримінується та імовірну можливість продовження обвинуваченим протиправної поведінки у подальшому, будь-яких відомостей щодо незадовільного стану здоров`я та неможливості його подальшого тримання під вартою до суду не надходило.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст.177,178,331 КПК України, та враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, суд враховує можливість обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_5 необхідно обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не більше ніж на шістдесят днів.

Також при вирішенні питання суд бере до уваги у сукупності обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до обвинуваченого; відомості, що характеризують особу ОСОБА_5 , який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Суд не враховує доводи сторони захисту щодо стану здоров`я обвинуваченого, оскільки відомостей в підтвердження зазначеного суду не надано.
Суд вважає, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема можливість переховування від суду, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

На підставі наведеного, зважаючи на завдання кримінального провадження, передбаченого ст.2 КПК України та виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», а також те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й потерпілої особи, високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та що метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи, який повинен підтвердити або спростувати підозру, яка була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що інший запобіжний захід не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, а тому приходить до висновку, що відносно обвинуваченого необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Керуючись п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 176-178, 183, 194, 197, 331, 369, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати запобіжний захід «тримання під вартою» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. ст. 15 ч. 2-185 ч. 2, 15 ч. 3-185 ч. 2, 185 ч. 2, 190 ч. 2, 360 КК України в умовах Державної установи «Херсонський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали суду щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. ст. 15 ч. 2-185 ч. 2, 15 ч. 3-185 ч. 2, 185 ч. 2, 190 ч. 2, 360 КК України становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 27.04.2021 року. Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 25.06.2021 року.
Ухвала може бути оскаржена обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором протягом 5 (п?яти) днів з дня її проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Херсонський слідчий ізолятор», для виконання.

СуддяОСОБА_1