Справа № 439/277/21
Провадження №1-кс/439/241/21
У Х В А Л А

про вирішення клопотання про накладення арешту на майно

26 липня 2021 року м. Броди

Слідчий суддя Бродівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання потерпілого-цивільного позивача ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000016 від 29.01.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 388 КК України,

в с т а н о в и в :

23 липня 2021 року до слідчого судді Бродівського районного суду Львівської області надійшло клопотання потерпілого-цивільного позивача ОСОБА_3 , у якому вона просить слідчого суддю накласти арешт на нерухоме майно, шляхом заборони ними розпоряджатись та користуватись, а саме: будівлю готелю з закладами громадського харчування загальною площею 2258,4 м2, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 203. Також на виробничий комплекс загальною площею 1785, 8 м2, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 203. Та накласти арешт на складські приміщення загальною площею 1738,0 м2, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 203. Дані об`єкти згідно із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно перебувають у власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група» «Євробудстандарт».

Необхідність задоволення даного клопотання потерпіла-цивільний позивач мотивує тим, що слідчим відділенням відділення поліції №1 Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 388 КК України, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000016 від 29.01.2021 року.

Потерпіла вказує, що із змісту заяви-повідомлення про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що ОСОБА_4 , будучи головою ліквідаційної комісії ВАТ «Бродирембуд» та втративши повноваження відповідно до рішення загальних зборів ВАТ «Бродирембуд» від 27 березня 2013 року відповідно до договорів купівлі-продажу від 28.02.2013 року та від 01.03.2013 року укладеного між ВАТ «Бродирембуд» та ТзОВ «Ком інвест груп» укладено 16 договорів купівлі-продажу нерухомого майна ВАТ «Бродирембуд», внаслідок чого не надійшло на рахунки ВАТ «Бродирембуд» жодних коштів від реалізації майна підприємства.

Потерпіла стверджує, що ВАТ «Бродирембуд» є законним володільцем тринадцяти нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . На даний час право власності на дані об`єкти нерухомого майна вирішується в судовому порядку. Внаслідок чого ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 06.02.2018 року (справа № 439/177/14) вжито заходи забезпечення позову та накладено арешт на спірні об`єкти нерухомого майна. Проте вже в січні 2021 року потерпілій стало відомо, що обтяження на вищевказане майно з реєстру зникли.

Потерпіла зауважує, що 09 лютого 2018 року державним реєстратором ОСОБА_5 відповідні відомості щодо обтяжень об`єктів нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 внесено до державного реєстру. Вже 30 серпня 2018 року обтяження цих об`єктів нерухомого майна припинено реєстратором Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_6 . В подальшому 30 серпня 2018 року ОСОБА_7 передано у власність товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група «Євробудстандарт» виробничий комплекс загальною площею 5782, 2 кв. метрів за адресою: АДРЕСА_1 , загальна вартістю майна становить 1 999 725, 00 гривень. Пізніше 07 вересня 2018 року агентством нерухомості «КИЇВ PIEЛI ГРУП» на замовлення директора ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт» ОСОБА_8 складено висновок 29-31/2018 щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , та в подальшому проведено зміну технічних паспортів об`єктів нерухомого майна за цією адресою, що призвело до поділу об`єктів нерухомого майна, за адресою АДРЕСА_1 , і утворення нових об`єктів нерухомого майна.

Потерпіла звертає увагу, що на момент звернення із клопотанням цивільний спір перебуває у Верховному Суді, однак об`єкти нерухомого майна передані в статутний фонд ТзОВ «Євробудстандарт».

Потерпіла вказує, що 06 травня 2021 року слідчим суддею Бродівського районного суду ОСОБА_9 винесено ухвалу про тимчасовий доступ до документів Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_6 , які послужили підставою для внесення змін в реєстр обтяжень нерухомого майна і скасування арешту з об`єктів нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Потерпіла мотивує, що свідок ОСОБА_6 надав покази про те, що 30 серпня 2018 року під час перегляду електронної пошти ним було активовано програму з віддаленим доступом і використовуючи його електронний ключ доступу до Державних реєстрів невідомі особи вчинили реєстраційні дії у реєстрі обтяжень щодо об`єктів нерухомого майна у м. Києві. З даного приводу він 31 серпня 2018 року звернувся у кіберполіцію. Свідок не знав про те, що 30 серпня 2018 року використовуючи його електронний ключ невідомі особи зняли арешт з 13 об`єктів нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Потерпіла зауважує, що вона є власником 9,93 % акцій ВАТ «Бродирембуд» та є директором ТОВ «Вестагроінвест»», який володіє 19,5 % акцій ВАТ «Бродирембуд». Протиправними діями невстановлених осіб вчинено умисні, незаконні дії спрямовані на внесення змін у державний реєстр обтяжень, що у подальшому призвело до зміни об`єктів нерухомого майна, що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Броди, вул. М. Чупринки, 17 та набуття права власності на ці об`єкти нерухомого майна ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт», а тому накладення арешту на вищеперелічені об`єкти, відповідатиме завданням кримінального судочинства щодо обмеження прав власності та розміру шкоди завданої злочином. Не накладення арешту на зазначене майно, може призвести до вчинення дій до подальшого відчуження, знищення, перетворення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Представник потерпілої-цивільного позивача адвокат ОСОБА_10 під час судового засідання клопотання підтримав повністю. Вважає, що накладення арешту на зазначене нерухоме майно відповідатиме меті такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Володілець майна, щодо якого розглядається клопотання про накладення арешту, ТзОВ «Будівельна група» «Євробудстандарт», участь свого представника в судовому засіадння не забезпечила. Від директора ОСОБА_8 надійшло клопотання про відкладення розгляду клопотання на іншу дату.

Слідчий ВП №1 Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_11 під час судового розгляду клопотання підтримав, просить його задоволити.

Слідчим суддею ухвалено здійснювати судовий розгляд у відсутності представника ТзОВ «Будівельна група» «Євробудстандарт», що відповідає вимогам ч. 1 ст. 172 КПК України.

Перевіривши клопотання, всебічно, повно, обґрунтовано дослідивши докази, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи із таких міркувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частина 1 ст. 128 КПК України передбачає, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до частин 4, 5 ст. 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Для перевірки обставин, викладених у клопотанні про арешт майна, слідчому судді надано матеріали кримінального провадженні, які були досліджені слідчим суддею.

Як встановлено слідчим суддею, 29.01.2021 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 388 КК України, внесеному до ЄРДР за №0000016, про що свідчить відповідний витяг із ЄРДР.

Досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні розпочате за заявою голови наглядової ради ВАТ «Бродирембуд» ОСОБА_12 , який у своєму повідомленні про кримінальне правопорушення зазначив, що арешт, який був накладений ухвалою суду у цивільній справі №439/177/14 від 06.02.2018, на нерухоме майно з приводу якого ведеться спір, стороною якого є ВАТ «Бродирембуд», був знятий із реєстру обтяжень нерухомого майна, і в подальшому таке нерухоме майно було відчужене.

Заявник вбачає в таких діях склад кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 388, ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 357, ч. 1, 4 ст. 358 КК України.

Дослідивши надані слідчому судді матеріали кримінального провадження, зокрема, інформацію із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що було скоєно кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 388 КК України (незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт, заставленого майна або майна, яке описано чи підлягає конфіскації).

Разом з тим, у матеріалах кримінального провадження міститься цивільний позов, поданий в порядку ст. 128 КПК України, ОСОБА_3 , у якому вона просить витребувати з незаконного володіння ОСОБА_7 , ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт» на користь ВАТ «Бродирембуд» незаконно реорганізовані з об`єктів, належних ВАТ «Бродирембуд» будівлі: Готелю з закладами громадського харчування загальною площею 2258,4кв.м., реєстраційний номер об`єкта майна 203; виробничого комплексу загальною площею 1785,8кв.м., реєстраційний № об`єкта майна 203; складські приміщення загальною площею 1738,0кв.м., реєстраційний номер об`єкта майна 203. Також просить стягнути з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_3 1 000 000 грн. моральної шкоди.

Вирішуючи питання, щодо накладення арешту на майно, слідчий суддя зважає на правові підстави та мету накладення арешту.

Як видно із матеріалів кримінального провадження, на момент розгляду цього клопотання, про підозру у вчиненні кримінального правопорушення жодну особу ще не повідомлено.

В той же час, ОСОБА_13 визнано потерпілою у кримінальному провадженні. Також, ОСОБА_13 подала слідчому цивільний позов, у якому не зазначила цивільного відповідача (відповідачів). Разом із тим, позовна вимога пред`явлена до фізичної та юридичної особи - ОСОБА_7 , ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт», які, на думку цивільної позивачки , і є цивільними відповідачами у кримінальному провадженні. Також, ОСОБА_13 , будучи акціонером ВАТ «Бродирембуд», пред`являє позов від свого імені в інтересах такої юридичної особи.

Стаття 128 КПК України передбачає право кожної особи, яка вважає, що кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов. Тому, потерпіла ОСОБА_13 , яка вважає, що їй завдано певної шкоди кримінальним правопорушенням, вправі була пред`явити цивільний позов. Однак, щодо права на звернення із цивільним позовом у кримінальному провадженні а також щодо самого цивільного позову, стаття 128 КПК України містить низку вимог. Зокрема, передбачено, що такий позов подається до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Як зазначалось вище, про підозру жодну особу у цьому кримінальному провадженні не повідомлено. ОСОБА_7 не має статусу підозрюваної у цьому кримінальному провадженні.

Крім того, позовні вимоги у зазначеному вище цивільному позові складаються із двох самостійних вимог. Перша: - вимога щодо витребування з чужого незаконного володіння нерухомого майна; Друга: - стягнення моральної шкоди з ОСОБА_7 .

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, ВАТ «Бродирембуд» є учасником низки цивільних, господарських справ, предметом спору яких є, зокрема, право власності на певне нерухоме майно.

Позовна вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння це передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульного володільця), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця), з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей.

Відшкодування моральної шкоди - один із способів захисту особистих прав. Моральна шкода - це втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, що заподіюються особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Таким чином, цивільною позивачкою обрано речово-правовий спосіб захисту цивільного права, яке на її думку, порушено юридичною особою, і яке вона бажає захистити саме в порядку кримінального провадження, подавши позов в порядку ст. 128 КПК України до юридичною особи.
Також, цивільною позивачкою обрано інший спосіб захисту особистого права - відшкодування спричиненої моральної шкоди.

Вимоги у цивільному позові за цими двома позовними вимогами пред`явлені до двох різних осіб.

Перша вимога пред`явлена до ОСОБА_7 та ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт».

Друга позовна вимога пред`явлена виключно до ОСОБА_7 .

Як видно із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, витяги з якої на паперових носіях містяться у матеріалах кримінального провадження, власником нерухомого майна за адресою: м. Броди, вул. Чупринки М, 17, є ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт», а не ОСОБА_7 .

Таким чином, подаючи клопотання про накладення арешту на вищезазначене нерухоме майно, ОСОБА_14 фактично просила вжити заходи до забезпечення обох позовних вимог, які викладені у цивільному позові.

Вирішуючи питання щодо накладення арешту на майно, як заходу забезпечення цивільного позову, слідчий суддя виходить із змісту позовних вимог, підстави та мети застосування заходу забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, враховуючи вимоги норм Цивільно-процесуального кодексу щодо вирішення питань про вжиття заходів забезпечення позову.

Слідчий суддя вважає, що позовна вимога щодо витребування майна з чужого незаконного володіння, не може бути забезпечена накладенням арешту на таке майно, з огляду на те, що такий спір виник між його сторонами з приводу речового права права власності на нерухоме майно, а не з приводу відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя також вважає, що позовна вимога щодо стягнення моральної шкоди не може бути забезпечена накладенням арешту на таке майно, з огляду на те, що майно, на яке просить цивільна позивачка накласти арешт, відповідно до наданої слідчому судді інформації, не належить цивільній відповідачці ОСОБА_7 . Жодних даних, які б свідчили про те, що ТзОВ «Будівельна група «Євробудстандарт» повинне нести відповідальність за шкоду, заподіяну фізичною особою ОСОБА_7 , не має.

Тому, з огляду на правові підстави для накладення арешту на майно, які визначені вищезазначеними нормами КПК України та ЦПК України, слідчий суддя вважає, що підстав для накладення арешту на нерухоме майно, як захід забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, не має.

На підставі наведеного, керуючись статтями 128, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в :

У задоволенні клопотання потерпілої - цивільного позивача ОСОБА_3 про накладення арешту на майно відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1