Справа № 953/288/21
н/п 1-кс/953/5290/21
УХВАЛА
"31" травня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.07.2019 між АТ «УКРГАЗВИДОБУВАННЯ» і Підприємством укладено договір № 29/07 про надання послуг з вивозу та утилізації/розміщення відходів буріння IV класу небезпеки.
Підприємство на підставі договору оренди земельної ділянки від 11.06.2002, укладеного з Лозівською районною державною адміністрацією, орендує земельну ділянку площею 5,2 га на території Смирнівської сільської ради Лозівського району Харківської області для організації переробки відходів та проведення рекультивації верхнього шару ґрунту, згідно розробленої проектної документації та організації полігону промислових відходів.
Директором Підприємства ОСОБА_4 затверджено Перелік та кількість дозволених для розміщення відходів у 2019 році на полігоні промислових відходів в с. Смирнівка згідно затвердженого паспорту МВВ, відповідно до якого дозволяється розміщення відходів, які утворюються під час здійснення буріння свердловин для видобування нафти та газу (шлам буровий).
20.01.2020 постановою першого заступника прокурора Харківської області про доручення здійснення досудового розслідування слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу здійснення досудового розслідування доручено СУ ГУНП в Харківській області.
Під час досудового розслідування отримано відомості про обставини перевезення відходів буріння і встановлено, що службові особи Філії і Підприємства, порушуючи вимоги ст. ст. 40, 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 17 Закону України «Про відходи», ст. 35, 46 Закону України «Про охорону земель», використовуючи службове становище всупереч інтересам служби і діючи в інтересах Підприємства, з метою одержання неправомірної вигоди для Підприємства, достовірно знаючи, що послуги надані Підприємством з порушенням вимог чинного законодавства і не в повному обсязі, склали акти приймання передачі наданих послуг з неправдивими відомостями про обсяги і склад відходів, що спричинило тяжкі наслідки у вигляді безповоротного зменшення активів внаслідок порушення законодавства та створення небезпеки для довкілля на території с. Смирнівка Лозівського району Харківської області.
Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, суб`єктом права власності на земельну ділянку зазначено Лозівську районну державну адміністрацію Харківської області, суб`єктом речового права на земельну ділянку - Обласне комунальне спеціалізоване підприємство з виконання норм екологічної безпеки, вид використання для організації полігону промислових відходів.
Спеціалістом Державної екологічної інспекції у Харківській області відібрано 3 (три) об`єднані проби ґрунту (2 (дві) із земельної ділянки можливо забрудненої промисловими відходами, 1 (одна) фонова проба ґрунту поза межами земельної ділянки) для проведення лабораторного дослідження з метою встановлення наявності або відсутності забруднення земельної ділянки промисловими відходами.
Відібрані проби ґрунту поміщено в 3 (три) поліетиленові пакети чорного кольору і опечатані супроводжувальними талонами з підписами спеціаліста та вилучено.
Зазначені проби ґрунту необхідні для проведення лабораторних досліджень відділом інструментально лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Харківській області з метою вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів і встановлення наявності або відсутності перевищення гранично допустимих концентрацій небезпечних речовин.
Вилучене майно містить сліди і відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому необхідно накласти арешт на вказане майно.
З метою забезпечення збереження речових доказів, вилучених 13.05.2021 під час проведення огляду, для досягнення цілей кримінального провадження, оскільки вилучене майно є доказами злочину в даному кримінальному провадженні, відповідає вимогам ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, сторона обвинувачення просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилась, але надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання без її участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Під час проведення огляду спеціалістом Державної екологічної інспекції у Харківській області було відібрано 3 (три) об`єднані проби ґрунту (2 (дві) із земельної ділянки можливо забрудненої промисловими відходами, 1 (одна) фонова проба ґрунту поза межами земельної ділянки) для проведення лабораторного дослідження з метою встановлення наявності або відсутності забруднення земельної ділянки промисловими відходами.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.05.2021 р. вказане клопотання повернуто прокурору ОСОБА_3 для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.05.2021 р. згідно з розпискою отримано прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 26.05.2021 р.
Після чого, 28.05.2021 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене в ході проведення 13.05.2021 р. огляду вищезазначеної земельної ділянки.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду на підставі ухвали слідчого судді зазначеної земельної ділянки за вказаною адресою, в ході якого слідчим було виявлене та вилучене майно, прокурор звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час його проведення майно протягом 48 годин після вилучення майна (у перший робочий день після вилучення майна), після чого - повторно звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт вилученого майна в межах встановленого слідчим суддею строку після усунення недоліків, тобто строки звернення з клопотанням про арешт майна прокурором у вказаному кримінальному провадженні порушено не було.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Місцем зберігання арештованого майна у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» визначити камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, під`їзд 2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1