Справа № 467/816/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.06.2021 року слідчий суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши клопотання заступника начальника ВП начальника СВ Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2020 року за №0000292 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.310, ч.3 ст.309, ч.1 ст.263 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , що народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Хатинич Ганцевицького району Брестської області республіка Білорусь, громадянина Білорусі, освіта середня спеціальна, не одруженого, не працюючого, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 республіка Білорусь, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.310, ч.3 ст.309 КК України,

в с т а н о в и в :

Заступник начальника ВП начальник СВ Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Арбузинського відділу Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області ОСОБА_8 звернувся 10.12.2020 року до слідчого судді Арбузинського районного суду Миколаївської області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.310, ч.3 ст.309 КК України. Ухвалами від 10.12.2020 року та від 31.05.2021 року слідчим суддею надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу. 23.06.2021 року ОСОБА_5 затримано на підставі ухвали слідчого судді та 24.06.2021 року доставлено до суду для розгляду клопотання.

Мотивуючи клопотання про застосування запобіжного заходуслідчий вказує, що в провадженні слідчого відділення Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП в Миколаївській області (на час розгляду клопотання ВП №1 Первомайського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області) перебуває кримінальне провадження розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310, ч. 3 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000292 від 01.08.2020 року.
Під час проведення досудового розслідування встановлено, що у невстановлені в ході досудового розслідування дату та час, в порушення порядку визначеного Законами України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», у невстановлений в ході досудового розслідування спосіб, маючи злочинний намір, направлений на незаконний посів та незаконне вирощування конопель, ОСОБА_5 та ОСОБА_9 діючи умисно, за попередньою змовою, незаконно посіяли насіння рослини роду коноплі на присадибних ділянках, до яких мали вільний доступ для користування у власних цілях, розташованих за адресою: АДРЕСА_2 . В подальшому, діючи умисно, реалізуючи злочинний умисел направлений на незаконне вирощування конопель, ОСОБА_5 та ОСОБА_9 незаконно вирощували рослини роду коноплі в загальній кількості 69 кущ, здійснюючи догляд за ними шляхом удобрення, прополювання, підв`язування та поливання.

01.08.2020 під час проведення обшуку домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , виявлені та вилучені рослини, які є рослинами роду коноплі загальною кількістю 69 кущів, які ОСОБА_5 та ОСОБА_9 незаконно посіяли та незаконно вирощували.

Крім того, у невстановлені в ході досудового розслідування дату та час в порушення порядку визначеного Законами України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», у невстановлений в ході досудового розслідування спосіб, маючи злочинний намір, направлений на незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів без мети збуту, ОСОБА_5 та ОСОБА_9 незаконно придбали особливо небезпечний наркотичний засіб - канабіс, вагою не менше 6326,932 г, який ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб перемістили та стали незаконно зберігати в різній кількості на території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , в житловому будинку та прилеглих до нього територіях, до яких ОСОБА_5 та ОСОБА_9 мали вільний доступ та могли користуватись у зручний для них час.

01.08.2020 під час проведення обшуку домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , всередині житлового будинку виявлено та вилучено полімерний прозорий пакет з речовиною рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг яких заборонено канабісом масою 93,346г., всередині дерев`яної споруди на подвір`ї виявлено та вилучено полімерний мішок білого кольору з речовиною рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг яких заборонено канабісом масою 2346,19г., неподалік дерев`яної споруди на землі виявлено та вилучено два непрозорі полімерні згортки білого кольору з речовиною рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг яких заборонено канабісом масою 524,502г. та 875,049г., позаду житлового будинку з лівої сторони від входу до домоволодіння на землі в полімерному ящику виявлено та вилучено речовину рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг яких заборонено канабісом масою 712,781г., позаду житлового будинку з лівої сторони від входу до домоволодіння на землі виявлено та вилучено два непрозорі полімерні згортки білого кольору з речовиною рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг яких заборонено канабісом масою 657,618г., позаду житлового будинку з лівої сторони від входу до домоволодіння на землі виявлено та вилучено два пластикові ящики чорного кольору з речовиною рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг яких заборонено канабісом масою 560,956г. та 556,49г., та які ОСОБА_5 та ОСОБА_9 незаконно придбали та незаконно зберігали без мети збуту.

Загальна маса вилученого особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу, який ОСОБА_5 та ОСОБА_9 незаконно придбали та незаконно зберігали без мети збуту складає 6326,932г., в перерахунку на висушену речовину, що згідно таблиці невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України 01.08.2000 року за № 188 (у редакції наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.07.2010 року за № 634) є особливо великим розміром.

03.11.2020 відповідно до ст. 278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.310, ч.3 ст.309 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилався на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 та 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав в повному обсязі, просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав, просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, однак, у межах строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні. При вирішення клопотання просив врахувати можливість, що ОСОБА_5 , як громадянин республіки Білорусь, в будь-який час покине територію України, а також те, що ОСОБА_5 під час обшуку повідомив слідчому неправдиву інформацію щодо своїх анкетних даних, що свідчить про намір ОСОБА_5 ухилитись від кримінальної відповідальності і в подальшому ухилився від слідства, в зв`язку з чим був оголошений його розшук.

Підозрюваний ОСОБА_5 , не заперечуючи обґрунтованість оголошеної йому підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, щодо запобіжного заходу, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, оскільки він від слідства не переховувався, підозри особисто не отримував і вважав, що є свідком у даному кримінальному провадженні. Жодного виклику слідчого він не отримував і проживав у м. Вознесенську у своєї тітки разом із братом, ОСОБА_9 з моменту прибуття в Україну, тобто з березня 2020 року.

Захисник ОСОБА_6 , не заперечуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень на даному етапі кримінального провадження, вважав клопотання слідчого необґрунтованим, та що слідчим не доведено існування ризиків, передбачених ст..177 КПК України щодо підозрюваного, оскільки підозра ОСОБА_5 була вручена в порядку ст.278 КПК України через представника органу місцевого самоврядування, та особисто він її не отримував, відтак, вважав себе свідком у кримінальному провадженні, відкрито проживав у м. Вознесенську у своєї тітки та не переховувався від слідства. Крім того, слід врахувати, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, проживає з тіткою, її чоловіком та сином у м. Вознесенську, де характеризується позитивно. Також підозрюваний працює, однак неофіційно, забезпечує себе матеріально, раніше не судимий, до адміністративної відповідальності не притягувався. Зазначене дає підстави для обрання ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із застосуванням електронних засобів контролю за місцем проживання тітки у м. Вознесенську, яка, як власниця житла, проти його проживання не заперечує. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту він вважає достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. У разі, якщо слідчий суддя все ж дійде висновку про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у мінімальному розмірі.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали зробив наступний висновок.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно норм ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігати ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.4 ч.2. ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У судовому засіданні встановлено, що слідчими ВП №1 Первомайського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області) перебуває кримінальне провадження розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310, ч. 3 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000292 від 01.08.2020 року.
03.11.2020 відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, в зв`язку із неможливістю особистого вручення, у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.310, ч.3 ст.309 КК України.

При вирішенні клопотання суд враховує відомості про особу підозрюваного: ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Хатинич Ганцевицького району Брестської області республіка Білорусь, є громадянином Білорусі, має середню спеціальну освіту, не одружений, офіційно не працевлаштований, зі слів підозрюваного має неофіційний заробіток по найму що становить близько 30-35 тисяч гривень на місяць, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 республіка Білорусь, в Україну прибув 14.03.2020 року, на даний час проживає у АДРЕСА_3 , власником квартири згідно наданих правовстановлюючих документів є ОСОБА_10 , зі слів підозрюваного вона є його рідною тіткою, дівоче прізвище ОСОБА_11 , проживає за цією адресою з тіткою, її чоловіком та сином, а також зі своїм братом ОСОБА_9 . ОСОБА_5 раніше не судимий, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 с.310 КК України, а саме у незаконному посіві та вирощуванні конопель в кількості п`ятдесят і більше рослин та ч.3 ст.309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні наркотичних засобів без мети збуту в особливо великих розмірах.
Санкцією ч.2 с.310 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Санкцією ч.3 ст.309 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Обрання будь-якого запобіжного заходу першочергово передбачає наявність обґрунтованої підозри. Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.310, ч.3 ст.309 КК України підтверджується забраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від 01.08.2020 року та протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом обшуку від 01.08.2020 року, висновками експертів сектору дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів відділу дослідження матеріалів, речовин і виробів, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_15 , протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_16 , протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_18 , протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_19 , протоколом допиту свідка ОСОБА_20 , протоколом допиту свідка ОСОБА_21 , протоколом допиту свідка ОСОБА_22 , протоколом допиту свідка ОСОБА_23 , протокол допиту свідка ОСОБА_24 , протокол допиту свідка ОСОБА_25 та іншими доказами в їх сукупності. Зокрема, з показань свідків в сукупності з протоколами впізнання осіб за фотознімками слідує, що саме ОСОБА_5 та ОСОБА_9 проживали приблизно з березня квітня 2020 року та до моменту обшуку 01.08.2020 року в АДРЕСА_2 , обробляли присадибну ділянку, де в подальшому під час обшуку виявлено рослини коноплі та наркотичну речовину канабіс в кількості, що за висновками експертів відповідає правовій кваліфікації кримінальних правопорушень за ч.2 ст.310 та ч.3 ст.309 КК України відповідно.
Наведеного вище достатньо для висновку, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду клопотання, що підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливого здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування використовується для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, у цьому кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного слід погодитись з висновком про наявність заявлених слідчим ризиків. Так, указані ризики, як реальні, оцінюються в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації підозрюваних (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування).

Сама по собі суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. При цьому, слід відмітити, що, у цій ситуації, тяжкість покарання хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, підозрюваний є громадянином іноземної держави та в будь-який момент може покинути територію України, на території України місце його перебування не зареєстроване. Підозрюваний вчиняв дії, що свідчать про його ухилення від слідства, в зв`язку з чим був оголошений його розшук. При цьому слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту про те, що підозрюваний проживав у м. Вознесенську з березня 2020 року та не переховувався від слідства, допитувався у даному кримінальному провадженні у якості свідка, оскільки дані твердження спростовуються матеріалами кримінального провадження. Так, свідки підтвердили, що ОСОБА_5 та ОСОБА_9 проживали в АДРЕСА_2 з березня 2020 року до моменту обшуку 01.08.2020 року. У якості свідків вони не допитувались та не набули відповідного статусу, а їм було запропоновано надати пояснення, від дачі яких вони відмовились на підставі положень ст.63 Конституції України, відомостей про наявність іншого місця проживання на території України, контактних даних, слідчому не надали.

Оцінюючи наявність ризику незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з встановленого КПК України порядку отримання показань зазначених осіб у кримінальному провадженні на різних його етапах, та вважає, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність того, що підозрюваний не будучи обмежений у спілкуванні із свідками може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Таким чином ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та їх дослідження. При цьому слід врахувати стадію кримінального провадження, так як досудове слідство на даний час ще триває, при цьому під час розгляду клопотання слідчим фактично відкрито стороні захисту відомості про свідків у даному кримінальному провадженні.

Щодо ризику вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, слідчий суддя оцінює даний ризик як реальний, оскільки ОСОБА_5 не має офіційного джерела доходів та може свої матеріальні потреби намагатися задовольнити злочинним шляхом. Доказів, що ОСОБА_5 має легальне джерело доходів у зазначеному ним розмірі суду не надано.
Відтак, встановлені в провадженні обставини свідчать про те, що заявлені слідчим ризики на даний час є реальними та не зменшились.

Оцінюючи можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, суддя зробив висновок, що для застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки відсутні передумови, оскільки жодна особа не висловила бажання поручитись за підозрюваного, особисте зобов`язання не забезпечить його належної процесуальної поведінки. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не виключить ризику впливу на свідків, зважаючи, що на твердження підозрюваного, свідок ОСОБА_22 є чоловіком його тітки, за місцем проживання якої він просить обрати йому запобіжний захід домашній арешт,крім того, за існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, такий запобіжний захід суддя вважає недостатнім.

Наявність тих обставин, що підозрюваний має певні соціальні зв`язки та місце проживання хоча і має місце, однак не є безумовною підставою для відмови в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, ці обставини в даному випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами для належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Беручи до уваги мету застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка передбачає досягнення дієвості цього провадження (стаття 131 КПК України), з огляду на необхідність попередження ризиків переховування ОСОБА_5 від слідства та суду під тиском тягаря можливого відбування покарання, призначеного вироком суду, незаконного впливу з його боку на свідків у кримінальному провадженні, або вчинення ним іншого злочину, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, є необхідним клопотання слідчого задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, ізолювавши підозрюваного від суспільства, що відповідає вимогам кримінального процесуального закону та ґрунтується на наявних матеріалах кримінального провадження.

Визначаючи строк запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що з моменту повідомлення підозри 03.11.2020 року слідчим було прийнято рішення 10.12.2020 року про зупинення досудового розслідування в зв`язку з розшуком підозрюваних та 23.06.2021 року про відновлення досудового розслідування.

Згідно із ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Частиною 3 статті 219 КПК України визначено, що досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Відтак, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні спливає 16.07.2021 року та на даний час питання щодо його продовження не вирішувалось.

У відповідності до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченим цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких, або особливо тяжких злочинів.

Враховуючи вимоги кримінального процесуального закону, слідчий суддя визначає строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного в межах строку досудового розслідування, до 16.07.2021 року.

Крім того, згідно з ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 182 КПК України визначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального провадження, відомості про особу підозрюваного, його матеріальне становище, відсутність власного житла на території України та стабільного джерела доходу, вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу як альтернативний запобіжний захід, у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і заставодавцем у будь-який момент протягом дії даної ухвали, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього у разі внесення застави такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду, в залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, або суду, в залежності від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, або суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю; утриматись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-183, 193, 194, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , що народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Хатинич Ганцевицького району Брестської області республіка Білорусьзапобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 липня 2021 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, 14 години 40 хвилин 23 червня 2021 року.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, у сумі 113500 (сто тринадцять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в даній ухвалі протягом строку її дії.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, або суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю;

- утриматись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 16 липня 2021 року.

З моменту внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії ухвали до 16 липня 2021 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, захиснику негайно після її проголошення та довести до відома виконавців.

Повний текст ухвали проголошено 25.06.2021 року о 14 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1