Справа № 947/6227/21
Провадження № 1-кс/947/9159/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.07.2021 року cлідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , в порядку ст. 201 КПК України, про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби в рамках кримінального провадження №0000570 від 21.10.2020 року.

Під час розгляду клопотання від захисника підозрюваного надійшла заява про зміну (доповнення) раніше поданого клопотання про зміну запобіжного заходу. В обґрунтування зазначеного доповнення, захисник зазначає, що органом досудового розслідування були виділені матеріали відносно ОСОБА_5 в окреме кримінальне провадження №0000977 від 29.06.2021 року. 05.07.2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 396 КК України, тому не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як вказане кримінальне правопорушення не є тяжким.

Також в судовому засіданні, в обґрунтування поданого клопотання, захисник посилався на те, що ризики, на які посилалася сторона обвинувачення в клопотанні про продовження строку запобіжного заходу, необґрунтовані та не підтверджені жодними доказами, ОСОБА_5 має постійне місце мешкання, має сім`ю з цивільною дружиною та її малолітньою донькою, має на утриманні двох дітей, батьків та бабусю, що вказує на наявність міцних соціальних зв`язків. Крім того, підозрюваний працює не офіційно, що підтверджується показами свідків, позитивно характеризується за місцем мешкання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Ризик впливу на потерпілого та свідків не підтверджений належними доказами, оскільки протягом 8 місяців проводились слідчі дії, про які підозрюваному було відомо, проте за весь цей час останній не вчиняв будь-яких дій направлених на вплив на потерпілого та свідків. Крім того, враховуючи зміну підозри, всі ризики, які були враховані відпали.

В судовому засіданні захисник підозрюваного клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Стаття 201 КПК України передбачає можливість особи, до якої застосовано запобіжний захід, змінити його. Така можливість надається особі з метою надання їй права на перегляд обставин. Європейський суд з прав людини зазначає, що пункт 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (щодо прав особи, яка позбавлена свободи внаслідок арешту або тримання під вартою) забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи (Рішення у справі Yeloyev проти України від 6 листопада 2008 року, заява № 17283/02, параграф 64).

Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Вирішуючи зазначене клопотання слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідча суддя повинна всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оцінка відповідних і достатніх підстав тримання під вартою має бути здійснена без відриву від фактичної тривалості попереднього ув`язнення. Ця оцінка здійснюється з необхідною ретельністю під час провадження у справі (Рішення у справі Gabor Nagy проти Угорщини-2 від 11 квітня 2017 року, заява № 73999/14, параграф 77). При цьому, потрібно завжди виходити з презумпції звільнення особи з-під варти (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява № 23755/07, параграфи 89, 91). Мають бути переконливо продемонстровані конкретні факти справи, для того, щоби переважати правило поваги до особистої свободи, а також щоби виправдати подальше тримання під вартою (наприклад, Рішення у справі Ilijkov проти Болгарії від 26 липня 2001 року, заява № 33977/96, параграф 84). Питання тривалості тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно.

Слідчим суддею встановлено, що 25.02.2021 року ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0000570 від 21.10.2020 року повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27, п.п. 5, 12 ч. 2 ст. 115 КК України

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25.02.2021 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід тримання під вартою строком до 25.04.2021 року.

22.04.2021 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було продовжено до 20.06.2021 року.

18.06.2021 року строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 було продовжено до 25.07.2021 року.

05.07.2021 року ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0000977 від 29.06.2021 року (яке було виділене з кримінального провадження №0000570 від 21.10.2020 року) повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, а саме про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 396 КК України, яке кваліфіковане як заздалегідь не обіцяне приховування особливо тяжкого злочину.

Згідно ухвал слідчого судді про застосування та продовження запобіжного заходу, вбачається, що при вирішенні питання про обрання/продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховувалася наявність в рамках кримінального провадження №0000570 від 21.10.2020 року обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Геращенко проти України», п. 99, визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

В обґрунтування поданого клопотання захисник вказує на наявність таких обставин як відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, позитивні характеризуючи дані підозрюваного, а також ту обставину, що дії підозрюваного були перекваліфіковані на нетяжкий злочин.

В частині доводів сторони захисту щодо відсутності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що з огляду на фактичні обставини даного кримінального правопорушення, ризики, передбачені п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на теперішній час є наявні в рамках кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що на даний час вказані ризики є мінімальними, з огляду на наступне.

Слідчий суддя зазначає, що як вбачається з клопотання та долучених матеріалів, з`явилась нова обставина, яка не була врахована при обранні/продовженні відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме те, що на даний час дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ознаками нетяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 396 КК України.

Крім того, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, відповідно до долучених захисником характеризуючих даних, має на утриманні трьох літних людей, має постійне місце проживання, позитивно характеризується за місцем проживання, перебуває у цивільному шлюбі, має на утриманні неповнолітніх дітей. Вказані обставини свідчать про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.

Слід взяти до уваги також той факт, що на даний час підозрюваний співпрацює зі слідством, надає покази в рамках кримінального провадження.

З огляду на вищенаведене, застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, у виді домашнього арешту, з достатньою вірогідністю зможе забезпечити уникнення ризиків та виконання підозрюваним покладених на нього законом процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України.

При цьому, слідчим суддею враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
В свою чергу відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.
За таких обставин, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині.
Враховуючи, що захисником надано слідчому судді належні докази, які свідчать про те, що ризики, які існували під час застосування та продовження запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 зменшилися, а також те, що наразі з`явилися нові обґрунтовані обставини, які не були враховані слідчим суддею під час застосування та продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, та обставина, що дії підозрюваного перекваліфіковані, вказані факти свідчать про можливість запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, шляхом зміни підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки саме такий запобіжний захід щодо підозрюваного зможе забезпечити належне виконання останній своїх обов`язків.
Аналізуючи вищевказані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання захисника слід задовольнити, змінивши підозрюваному запобіжний захід.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 201, 309 КК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , в порядку ст. 201 КПК України, про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою (застосований в рамках кримінального провадження №0000570 від 21.10.2020 року) на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000977 від 29.06.2021 року, строком до 25.07.2021 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 25.07.2021 року, наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, у розумні строки;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали направити для виконання до відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1