Справа № 694/278/21 Провадження №1-кс/694/151/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

22.02.2021 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Звенигородка клопотання т.в.о.старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Звенигородської місцевої ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0000154від 16.02.2021,-

в с т а н о в и в:

Т.в.о.слідчого ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на вилучене 16.02.2021 майно, що належить ОСОБА_5 , а саме:- мобільний телефон марки Xiaomi Redmi М810F6LG,який поміщено в сейф пакет № 7012121 у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна. Місце зберігання мобільного телефону марки Xiaomi Redmi М810F6LG визначити за кімнатою зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що16.02.2021 до Звенигородського РВП надійшло повідомлення від працівників поліції ОСОБА_6 про те, що о 14:16 в АДРЕСА_1 , під час проведення оперативно розшукових заходів у гр. ОСОБА_5 проведено оперативну закупку бойової гранати Ф1.

Відомості про дану подію 16.02.2021 внесено до ЄРДР за № 0000154 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України збут вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

Під час розслідування у кримінальному провадженні № 0000154 від 16.02.2021 розпочатому за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України встановлено, що 16.02.2021 до Звенигородського РВП надійшло повідомлення від працівників поліції ОСОБА_6 про те, що 0 14:16 в АДРЕСА_1 , під час проведення оперативно розшукових заходів у гр. ОСОБА_5 проведено оперативну закупку бойової гранати Ф1.

В ході проведення обшуку до постановлення ухвали суду, який проведено 16.02.2021 за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки XiaomiRedmi М810F6LG, який поміщено в сейф пакет № 7012121.

Вилучений вищевказаний телефон постановою слідчого визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

У зв`язку із вищевикладеним та враховуючи той факт, що вилучене зазначене вище майно: - мобільний телефонмарки Xiaomi Redmi М810F6LG є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки може містити інформацію про підготовку до вчинення кримінального правопорушення, а саме про те, як ОСОБА_7 спілкувалася та домовлялася про збут бойової гранати Ф1 з особою під зміненими анкетними даними ОСОБА_8 , а також вказаний мобільний телефон може містити інформацію проте, де і коли та у кого придбала ОСОБА_5 вибуховий пристрій, так як за допомогою мобільного телефону могла спілкуватися з особою, у якої сама придбала вибуховий пристрій та пересилати фотозображення, тому виникла необхідність у накладенні арешту.

22.02.2021 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у клопотанні зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

В судове засідання ОСОБА_5 не з`явився, подала заяву про розгляд клопотання без її участі.
За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі слідчого та власників майна.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України підставою для тимчасового вилучення майна стало те, що усі перераховані вище речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та постановою слідчого визнані речовим доказом та приєднані до кримінального провадження.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 17 лютого 2021 року постановою слідчого СВ Звенигородського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000154 мобільний телефон марки Xiaomi Redmi М810F6LG, поміщений до сейф пакету № 7012121, визнано речовим доказом.

Слідчим доведено, що вказане майно могло бути отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до знищення майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання т.в.о.старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_9 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0000154 від 16.02.2021 задоволити.

Накласти арешт на вилучене 16.02.2021 року майно, що належить ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi М810F6LG, який поміщено в сейф пакет № 7012121 у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна.

Визначити місце зберігання мобільного телефону марки Xiaomi Redmi М810F6LG кімнату зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області на час проведення експертиз, а після проведення відповідних експертиз передати на зберігання власнику ОСОБА_5 .

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1