Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6470/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2021 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4
та її захисника адвоката ОСОБА_5 ,
провівши у приміщенні суду в м. Києві підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000539 від 17 березня 2021 року про обвинувачення
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт.Довбиш, Баранівського р-ну, Житомирської обл., громадянки України, розлученої, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої 18.12.2020 року Святошинським районним судом м. Києва за ч.2 ст.309 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненої від відбування покарання строком 1 рік,
по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України,
В С Т А Н О В И В:
13 травня 2021 року до Подільського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000539 від 17 березня 2021 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
13 травня 2021 року за ухвалою суду призначено підготовче судове засідання.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні вважає, що обвинувальний акт відповідає вимогам ч. 2 ст. 291 КПК України, а тому слід призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.
Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні проти призначення судового розгляду у кримінальному провадженні не заперечили.
Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов до таких висновків.
Кримінальне провадження відповідно до ст. 32, 33 КПК України підсудне Подільському районному суді м. Києва.
Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстави для його повернення відсутні.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.
Наведене дає можливість призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду.
З врахуванням думки учасників судового провадження судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні.
Окрім цього, прокурор звернувся до суду із клопотанням про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.
Вказав, що обвинувачена раніше вже була засуджена за вчинення кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів.
Водночас, будучи звільненою від відбування покарання обвинувачена на шлях виправлення не стала та вчинила нове кримінальне правопорушення .
Окрім того, 27.10.2020 та 17.12.2020 року відносно ОСОБА_4 до Подільського районного суду м. Києва направлені обвинувальні акти за ч.1 ст. 309 та ч.2 ст. 309 КК України.
Враховуючи вказані обставини, характер інкримінованого злочину, є всі підстави вважати, що остання може продовжити злочинну діяльність.
На той факт, що обвинувачена буде переховуватись від суду вказує на те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, обвинувачена намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності, офіційно не працює, не має міцних соціальних зв`язків, тому існує імовірність неявки на виклики суду.
Обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не буде сприяти меті та завданням кримінального провадження на даній стадії, оскільки ОСОБА_4 в міру тяжкості покарання яке їй загрожує, віку, репутації, попередньої судимості, способу життя, майнового стану, відсутності місця роботи, не зможе дотриматись належної процесуальної поведінки.
Вищевикладене свідчить про те, що у разі обрання обвинуваченій ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, буде неможливо запобігти наявним ризикам, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, що у ньому викладених, просить задовольнити.
Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 просили у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити та обрати менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з позбавлення волі.
Вказали, що ризики на які вказує прокурор, необґрунтовані, наявність попередньої судимості не свідчить не те, що остання може переховуватись від суду.
Обвинувачена ОСОБА_4 додала, що за місцем проживання мешкає із тіткою, за якою доглядає, проходила курс лікування від наркоманії, працює не офіційно, тому просила не застосовувати їй запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Дослідивши клопотання, заслухавши прокурора, обвинувачену та її захисника, суд дійшов наступного висновку.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Зокрема, ризиком того, що обвинувачена може переховуватись від суду є те, що вона, усвідомлюючи тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, будучи засудженою за вироком Святошинського районного суду м.Києва за ч.2 ст. 309 КК України, може умисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності.
Так, судом встановлено, що ОСОБА_4 раніше судима 18.12.2020 року Святошинським районним судом м. Києва за ч.2 ст.309 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнена від відбування покарання строком 1 рік.
27.10.2020 та 17.12.2020 року відносно ОСОБА_4 до Подільського районного суду м. Києва були направлені обвинувальні акти за ч.1 ст. 309 та ч.2 ст. 309 КК України. Справи на час розгляду даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не розглянуті.
Із характеризуючих даних на особу судом встановлено, що ОСОБА_4 працює неофіційно продавцем, розлучена.
Злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , вчинений в період іспитового строку.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів .
Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Крім того ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченої переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.
Також суд зазначає, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі від шести до десяти років позбавлення волі, а також те, що остання раніше судима у сфері обігу наркотичних речовин, нове кримінальне правопорушення вчинено у короткий проміжок часу та в період іспитового строку, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків передбачених цим кодексом.
Враховуючи дані про особу ОСОБА_4 , її вік, майновий та сімейний стан, обставини кримінального правопорушення, та з метою виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків, вважає визначити обвинуваченій ОСОБА_4 розмір застави у розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави, на думку суду, є достатнім та співмірним, і таким, що не суперечить положенням КПК України.
У разі внесення застави обвинуваченою ОСОБА_4 на неї покладаються обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 цього Кодексу.
На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314, 315-316 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000539 від 17 березня 2021 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, який провести одноособово у відкритому судовому засіданні о 14 год. 00 хв. 31 травня 2021 року в приміщенні Подільського районного суду міста Києва, за адресою: місто Київ, вулиця Хорива, 21.
Про час судового розгляду повідомити прокурора, обвинувачену, захисника.
Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - задовольнити.
Обрати обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів з 14 травня 2021 року до 12 липня 2021 року включно.
Одночасно визначити ОСОБА_4 , заставу у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першим викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченій, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Строк дії ухвали визначити до 12 липня 2021 року включно.
Копію ухвали направити у ДУ «Київський слідчий ізолятор» та вручити учасникам судового розгляду.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1