Справа № 362/2322/21
Провадження № 1-кс/362/460/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2021 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області - ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Обухівського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В:

06.05.2021 р. до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Обухівського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно 30.04.2021 року в ході проведення обшуку домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1 :

- вентилятор із дротом та блоком живлення;

- 5(п`ять ) металевих рамок на яких були закріплені скляні лампи та вентилятори, вилучені в ході проведення обшуку від 30.04.2021 в приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , яке нікому не належить, з метою отримання доказів щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 310 КК України.

Клопотання обґрунтовано наступним.

В провадженні сектору дізнання відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234від 30.04.2020 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України.

30.04.2021 р. до ЧЧ ВП №1 Обухівського РУП надійшло повідомлення від працівників Управління боротьби з наркозлочинністю про те, що за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено посів рослин зовні схожих на коноплі. (ІПНПУ 5540 від 30.04.2021).

В цей же день відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у формі дізнання, проведення якого доручено дізнавачу сектору дізнання відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області лейтенанту поліції ОСОБА_3 .

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального проступку, відшукання речей та предметів, які мають значення для кримінального проступку, виникла необхідність у невідкладному обшуку домоволодіння особи, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 .

Виходячи з вищевикладеного, 30.04.2021 р., з 16 год. 01 хв. до 16 год. 11 хв. відповідно до вимог статей 214, 233, 234 КПК України, дізнавачем сектору дізнання ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , без ухвали слідчого судді,було проведено невідкладний обшук домоволодіння особи, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час обшуку домоволодіння особи, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено:
-вентилятор із дротом та блоком живлення;
-5 (п`ять) металевих рамок на яких були закріплені скляні лампи та вентилятори.
Правова кваліфікація кримінального проступку з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Попередня правова кваліфікація ч. 1 ст. 310 КК України, тобто незаконний посів або вирощування конопель у кількості від 10 до 50 рослин.

Підстави обшуку.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 КПК України підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Згідно ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння з будь-якою метою, як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє або на підставі ухвали слідчого судді.

Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні проводиться у формі дізнання.

Згідно ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач сектору дізнання при здійсненні наділяється повноваженнями слідчого.

Водночас положення п. 2 ч. 2 ст. 40-1 КПК України, передбачають, що дізнавач сектору дізнання уповноважений, зокрема, проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 300 КПК України для досудового розслідування кримінальних проступків дозволяється виконувати всі слідчі (розшукові) дії, передбачені цим Кодексом, та негласні слідчі (розшукові) дії, передбачені частиною другою статті 264 та статтею 268 цього Кодексу, а також відбирати пояснення для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, проводити медичне освідування, отримувати висновок спеціаліста, що має відповідати вимогам до висновку експерта, знімати показання технічних приладів і технічних засобів у провадженнях щодо вчинення кримінальних проступків, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, вилучати знаряддя і засоби вчиненні кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей, до внесення відомостей про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому, дізнавач сектору дізнання ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області виходив з того, що на момент проникнення до житла та іншого володіння особи неможливо було отримати в порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законом, відповідний дозвіл слідчого судді.

Підстави для проникнення до житла та іншого володіння особи без ухвали слідчого судді зумовленні врятуванням майна (речових доказів), які є предметом кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, з метою запобігання їх знищенню.

Дані речі мають істотне значення для досудового розслідування, а відомості, які містяться в них, можуть бути доказами під час судового розгляду відповідно у розумінні ч. 2 ст. 84 КПК України, так як домоволодіння перебуває у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в даному випадку став знаряддям вчинення кримінального проступку, а саме, незаконний посів або вирощування конопель у кількості від 10 до 50 рослин.

Житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, де планується проведення обшуку.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №255218573 станом на 30.04.2021 р. данні про власника домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , відсутні.

Особа, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться.

Відповідно до інформаційної довідки №255218573 станом на 30.04.2021 р. данні про власника домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , відсутні та домоволодіння перебуває у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підстави та мета відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

З метою всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин злочину проведення експертиз, а також з урахуванням того, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, а саме могло зберегти на собі сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано постановою слідчого речовими доказами, а не накладення арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, або подальшого використання.

Перелік і вид майна, що належить арештувати.

Вентилятор із дротом та блоком живлення;

5 (п`ять) металевих рамок на яких були закріплені скляні лампи та вентилятори.

Розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України

Таким чином, на підставі вищевикладеного, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин злочину проведення експертиз, а також з урахуванням того, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, а саме могло зберегти на собі сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано постановою слідчого речовими доказами, а не накладення арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, або подальшого використання, а тому слідчий звернувся з даним клопотанням.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд даного клопотання у його відсутності, клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України). При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до ст. 96-1 КК України - спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Спеціальна конфіскація застосовується на підставі: обвинувального вироку суду; ухвали суду про звільнення особи від кримінальної відповідальності; ухвали суду про застосування примусових заходів медичного характеру; ухвали суду про застосування примусових заходів виховного характеру.
Відповідно до ст. 96-2 КК України - спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення злочину та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення злочину, фінансування та/або матеріального забезпечення злочину або винагороди за його вчинення; 3) були предметом злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Статтею 64-2 КПК України, яка внесена в КПК України законом України № 1019-VIII від 18.02.2016 p., встановлено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна, та мають права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосується арешту майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин злочину проведення експертиз, а також з урахуванням того, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, а саме могло зберегти на собі сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано постановою слідчого речовими доказами, а не накладення арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, або подальшого використання, а тому, необхідно накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на: вентилятор із дротом та блоком живлення; 5 (п`ять) металевих рамок на яких були закріплені скляні лампи та вентилятори.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 159-166, 170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 30.04.2021 р. в ході проведення обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: вентилятор із дротом та блоком живлення; 5 (п`ять) металевих рамок на яких були закріплені скляні лампи та вентилятори, вилучені в ході проведення обшуку від 30.04.2021 р. в приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , яке нікому не належить, з метою отримання доказів щодо вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КПК України.

Ухвала про арешт майна виконується негайно, слідчим, прокурором.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1