КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 18 листопада 2020 року апеляційну скаргу представника ПАТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15 вересня 2020 року,

за участі: прокурора представника ОСОБА_6 , ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання заступника начальника управління нагляду за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України начальник першого відділу процесуального керівництва Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0002358, накладено арешт на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на рахунках ПАТ «Київметробуд» (ЄДРПО 01387432), а також на розрахункових рахунках у Державній казначейській службі України, в межах 1, 7 мільярда гривень на 139, 1 мільйона гривень, відкритих у АТ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) та АТ «ПУМБ», шляхом зупинення видаткових операції з грошовими коштами, що надходять на адресу вказаних рахунків, на внутрішньобанківські рахунки та зупинено видаткові операції з коштами, які надійшли на вказані рахунки та вже знаходяться на рахунках, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, а саме по рахункам, що відкрито у вказаних банківських установах.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник ПАТ «Київметробуд» - адвокат ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання органу досудового розслідування.
Щодо строку апеляційного оскарження зазначає, що клопотання про арешт майна 15 вересня 2020 року слідчим суддею розглянуто без виклику власника майна, копію ухвали не надіслано, а отримано представником в приміщенні суду 23 жовтня 2020 року, апеляційну скаргу надіслано 26 жовтня 2020 року, з дотриманням встановленого законом строку.
Вважає оскаржувану ухвалу незаконною не обґрунтованою, постановлену всупереч вимогам ст. 370 КПК України.

Зазначає, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні розпочате 05 листопада 2019 року, будь-якій посадовій особі у кримінальному провадженні про підозру не повідомлено.

Органом досудового розслідування не встановлено розмір спричиненої шкоди, яка повинна бути визначена відповідним експертним дослідженням.

Господарська діяльність ПАТ «Київметробуд» фактично паралізована та призводить до неналежного виконання прийнятих на себе зобов`язання перед іншими суб`єктами господарювання та державою.

Окрім того, 29 липня 2020 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ухвалено рішення про скасування арешту майна ПАТ «Київметробуд» у межах кримінального провадження № 0002358 від 11 травня 2019 року через те, що посилання сторони обвинувачення щодо порушення підприємством ст.ст. 116, 119 Бюджетного кодексу України, не знайшли свого підтвердження.

Звертає увагу апелянт на те, що відповідно до укладеного з Комунальним підприємством «Київський метрополітен» договору №744-ДБМ-18 від 20 листопада 2018 року, ПАТ «Київметробуд» взяло на себе зобов`язання з Будівництва дільниці Сирецько-Печерської лінії метрополітену від станції «Сирець» на житловий масив Виноградар з електродепо у Подільському районі» (дільниця від станції «Сирець» до станції «Проспект Правди» з двома станціями («Мостицька» та «Проспект Правди») та дільницею вилочного відгалуження в бік станції «Виноградар» (1 черга будівництва)), (код 45221000-2 «Будівництво мостів і тунелів, шахт і метрополітенів» за ДК 021-2015.

Вказане будівництво відбувається на оплатній основі і відповідно перерахування авансу не є заволодінням чужим майном, а є умовою господарсько-правової (цивільно- правової) угоди (договору).

Однак, орган досудового розслідування та прокурор, під час розгляду слідчим суддею клопотання про арешт майна не надав зазначену інформацію, не повідомив про наявність вже фактично виконаних робіт за договором №744-ДБМ-18, що спростовує твердження про нецільове призначення коштів та стала причиною ухвалення необґрунтованого рішення слідчого судді.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника ПАТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_5 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, доводи прокурора ОСОБА_6 , яка заперечила проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 395 КПК України, ухвалу слідчого судді може бути оскаржено протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у випадку якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскільки клопотання прокурора 15 вересня 2020 року розглянуто слідчим суддею без виклику ПАТ «Київметробуд`та його представника, копію ухвали йому не направлено, а отримано представником в приміщенні суду 23 жовтня 2020 року, апеляційну скаргу надіслано 26 жовтня 2020 року, з дотриманням встановленого законом строку.
Як убачається з матеріалів судового провадження, слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 05 листопада 2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002358, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 210 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Київської міської державної адміністрації (далі - КМДА), КП «КИЇВСЬКИЙ МЕТРОПОЛІТЕН», ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД», ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», а також інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, під час виконання договору №744-ДБМ-18 від 20.11.2018 на роботи з будівництва дільниці Сирецько-Печерської лінії метрополітену від станції «Сирець» на житловий масив Виноградар з електродепо у Подільському районі (дільниця від станції «Сирець» до станції «Проспект Правди» з двома станціями («Мостицька» та «Проспект Правди») та дільницею вилочного відгалуження в бік станції «Виноградар») на загальну суму 5 981 268 736,07 гривень, шляхом обману, а саме шляхом використання банківських рахунків ряду підприємств, в тому числі ТОВ «ПРОФІ-ФАКТОРІНГ», ТОВ «ДЕОРБУД», ТОВ «ФАКТОР-СЕРВІС», ТОВ «ФАКТОР-СТАНДАРТ», ПП «АВЕН-ЄЗЕР», ТОВ «РУЛ», вчинили заволодіння чужим майном (бюджетними коштами) в особливо великих розмірах, здійснили нецільове використання бюджетних коштів, та вчинили правочини з незаконно отриманими коштами, які здобуті шляхом нецільового використання бюджетних коштів.
У клопотанні прокурор зазначає, що 27 грудня 2018 року на виконання умов договору №744-ДБМ-18 від 20 листопада 2018 року КП «КИЇВСЬКИЙ МЕТРОПОЛІТЕН» перераховано на небюджетний рахунок ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» відкритий в ГУ ДКСУ у Київській області грошові кошти у розмірі 2 587 995 000, 00 грн. в якості попередньої оплати.
В подальшому, в період з 16 січня 2019 року по 25 березня 2019 року, службові особи ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД», умисно діючи в порушення вищевказаних нормативно-правових актів, шляхом внесення до офіційного документу завідомо неправдивої інформації, а саме зазначивши в платіжному дорученні призначення платежу: «Будівельні роботи та матеріали згідно договору № 744-ДБМ-18 від 20 листопада 2020 року Без ПДВ», тобто діючи шляхом обману, здійснили перерахування з небюджетного казначейського рахунку ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» № НОМЕР_1 бюджетних коштів у розмірі 2,5 млрд. грн. на банківський рахунок № НОМЕР_2 відкритий відокремленим структурним підрозділом «ТУНЕЛЬНИЙ ЗАГІН №4» ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» в АТ «УКРГАЗБАНК», тобто нібито на банківській рахунок іншої юридичної особи.
Діючи з метою заволодіння державними коштами, 25 квітня 2019 року посадовими особами ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» підписано два депозитні договори з ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», а саме договір №2019/ДК/028-006, згідно якого ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» розміщує тимчасово грошові кошти в сумі 200 000 000 грн. на депозитному рахунку, а також договір банківського строкового вкладу №2019/ДК/028-005, згідно якого ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» розміщує тимчасово грошові кошти в сумі 1 500 000 000 грн.
Згідно умов вказаних договорів ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» сплачує вкладнику 16% річних, які виплачує в день фактичного зарахування грошових коштів на депозитні рахунки (авансовий платіж).
Так, ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» за результатом виконання умов вказаних договорів отримав незаконний прибуток, у формі нарахованих авансових відсотків за користування депозитом у розмірі 139, 1 млн. грн. тим самим використавши бюджетні кошти в сумі 1, 7 млрд. грн. не на цілі передбачені договором та приписами національного Законодавства.
Після нецільового використання бюджетних коштів (ознаки злочину передбаченого ч. 2 ст. 210 КК України) в сумі 1, 7 млрд. грн., службовими особами отримано незаконний прибуток у розмірі 139, 1 млн. грн.
В подальшому, посадовими особами ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» за попередньою змовою з іншими невстановленими особами реалізовано злочинну схему виведення та привласнення вказаних грошових коштів шахрайським шляхом.
З метою легалізації (відмивання) незаконно здобутого прибутку, ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» у період з 26 квітня 2018 року та 03 травня 2018 року перераховує на рахунок ТОВ «ПРОФІ-ФАКТОРІНГ» грошові кошти на загальну суму 135,6 млн. грн. нібито на виконання умов договору про надання послуг з факторингу №1-2404 від 24 квітня 2019 року укладеного між ТОВ «ПРОФІ-ФАКТОРІНГ» та ТОВ «ФК «ФАКТОР-ФІНАНС».
Предметом вказаного договору про надання послуг з факторингу №1-2404 від 24 квітня 2019 року є оплата права вимоги за грошовими зобов`язаннями, що виникли у ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» перед ПрАТ «МЕТРОБУД» за рядом договорів.
На думку прокурора, наведене вказує на те, що службові особи ПрАТ «МЕТРОБУД» діяли виключно з метою використання бюджетних коштів у власних цілях та подальшого привласнення незаконного отриманих грошових коштів у розмірі 139, 1 млн. грн. шляхом здійснення фінансових операцій та правочинів (ознаки злочину передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України).
В подальшому, діючи з метою легалізації (відмивання) незаконно отриманих коштів ТОВ «ПРОФІ-ФАКТОРІНГ» здійснює їх перерахування до ТОВ «ДЕОРБУД», ПП «АВЕН-ЄЗЄР», ТОВ «РУЛ», ТОВ «ФАКТОР-СЕРВІС», ТОВ «ФАКТОР-СТАНДАРТ» згідно договорів, які не мають на меті здійснення реальної господарської діяльності.
Залишок бюджетних коштів в розмірі 600 000 000 грн., було перераховано ПАТ «КИЇВМЕТРОБУД» на розрахункові рахунки інших суб`єктів господарювання на підставі договорів субпідрядів та поставки товарів, укладених на виконання умов договору №744-ДБМ-18 від 20 листопада 2018 року.
Згідно з висновком КНДІСЕ Міністерства юстиції України, використання ПАТ «Київметробуд» грошових коштів у розмірі 1 700 000 000,00 грн. під час укладання договорів банківського строкового вкладу №2019/ДК/028-006 та № 2019/ДК/028-005 від 25 квітня 2019 року з АБ «УКРГАЗБАНК» є нецільовим використанням бюджетних коштів від отриманих ПАТ «Київметробуд» на виконання умов договору №744-ДБМ-18 від 20.11.2018 на будівництво дільниці Сирецько-Печерської лінії метрополітену від станції «Сирець» на житловий масив Виноградар.
15 вересня 2020 року прокурор групи прокурорів заступник начальника управління нагляду за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України начальник першого відділу процесуального керівництва Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на рахунках ПАТ «Київметробуд» (), а також на розрахункових рахунках у Державній казначейській службі України, в межах 1, 7 мільярда гривень та 139, 1 мільйона гривень, відкритих у:
- АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), рахунки №№
НОМЕР_3 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_4 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_4 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_4 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_5 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ()
НОМЕР_6 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ()
НОМЕР_7 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_8 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_8 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
- Філії - Чернiвецького обласного управління АТ «Ощадбанк», м. Чернівці (МФО 356334), рахунки №№
НОМЕР_9 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_10 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
- АТ «ПУМБ» (МФО 334851), рахунок № НОМЕР_11 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
- розрахункові рахунки у Державній казначейській службі України (МФО 899998) №№
НОМЕР_12 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_13 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_14 клієнта ПАТ «Київметробуд» ().
Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на адресу вище вказаних рахунків, на внутрішньобанківські рахунки та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на вказані рахунки та вже знаходяться на рахунках, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, а саме по рахункам, що відкрито у вище вказаних банківських установах.
Порядок виконання ухвали про арешт майна визначити такий: зобов`язати працівників АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313), Філії - Чернiвецького обласного управління АТ «Ощадбанк», м. Чернівці (МФО 356334), АТ «ПУМБ» (МФО 334851), Державної казначейської служби України (МФО 899998), до яких слідчий, прокурор або співробітник оперативного підрозділу, який діє на підставі доручення слідчого, прокурора подасть ухвалу про арешт майна, негайно накласти арешт на рахунки ПАТ «Київметробуд» (), а також на його розрахункових рахунках у Державній казначейській службі України із наданням довідки про залишок на рахунках, а саме на банківські рахунки, відкриті у наступних банківських установах, наступних клієнтів:
- АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), рахунки №№
НОМЕР_3 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_4 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_4 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_4 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_5 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ()
НОМЕР_6 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ()
НОМЕР_7 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_8 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_8 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ()
- Філії - Чернiвецького обласного управління АТ «Ощадбанк», м. Чернівці (МФО 356334), рахунки №№
НОМЕР_9 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_10 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
- АТ «ПУМБ» (МФО 334851), рахунок № НОМЕР_11 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
- розрахункові рахунки у Державній казначейській службі України (МФО 899998) №№
НОМЕР_12 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_13 , клієнта ПАТ «Київметробуд» ();
НОМЕР_14 клієнта ПАТ «Київметробуд» (), шляхом заборони розпоряджатися вказаними коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету та зобов`язати службових осіб банківських установ надати довідку про виконання ухвали про арешт майна із зазначенням дати та часу накладення арешту, а також інформацією щодо залишку грошових коштів на арештованому рахунку.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15 вересня 2020 року клопотання задоволено.
Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі щодо накладення арешту на майно.
Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК Україниарешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Приймаючи рішення, слідчим суддею зазначених вимог закону дотримано.
Задовольняючи клопотання, внесене в межах кримінального провадження № 0002358 про накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ПАТ «Київметробуд» (ЄДРПО 01387432), відкритих у Державній казначейській службі України, в межах 1, 7 мільярда гривень на 139, 1 мільйона гривень, відкритих у АТ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) та АТ «ПУМБ», слідчий суддя дослідив матеріали, додані до клопотання, прийшов до правильного висновку, що грошові кошти, які містяться на банківських рахунках набуті в результаті вчинення неправомірної діяльності, а відтак з метою забезпечення збереження речових доказів на них необхідно накласти арешт.
Вказане майно у даному кримінальному провадженні постановою старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 від 09 вересня 2020 року визнано речовим доказом (а.с. 28-36 т. 1), відтак є об`єктом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 210 КК України.
Слідчий суддя під час розгляду клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, перевірив співрозмірність втручання у діяльність ПАТ «Київметробуд», з потребами кримінального провадження.
З огляду на положення ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Тому, посилання апелянта на те, що слідчим суддею безпідставно накладено арешт на вказане майно, не можуть прийматися до уваги, оскільки арешт на майно накладено з правових підстав, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про необхідність накладення арешту на вказане майно, з метою збереження речових доказів, оскільки прокурором доведені обставини, які підтверджують, що незастосування такого обмеження може призвести до наслідків, які можуть перешкодити досудовому розслідуванню.
Окрім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню. Крім того, застосування будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, є втручанням у права і свободи особи, проте таке втручання можливе якщо потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання, що у цьому випадку і мало місце.
При цьому колегія суддів враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, а також і те, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, апелянтом не надано та колегією суддів не встановлено.
З огляду на викладене, доводи, на які посилається представник ПАТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_5 в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду, оскільки вони спростовуються матеріалами судового провадження, відтак відсутні підстави для скасування оскаржуваної ухвали
Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга представника ПАТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_5 , з урахуванням усіх викладених в ній доводами, задоволенню не підлягає.
Керуючись статтями 117, 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15 вересня 2020 року, якою задоволено клопотання заступника начальника управління нагляду за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України начальник першого відділу процесуального керівництва Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0002358, накладено арешт на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на рахунках ПАТ «Київметробуд» (ЄДРПО 01387432), а також на розрахункових рахунках у Державній казначейській службі України, в межах 1, 7 мільярда гривень на 139, 1 мільйона гривень, відкритих у АТ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) та АТ «ПУМБ», шляхом зупинення видаткових операції з грошовими коштами, що надходять на адресу вказаних рахунків, на внутрішньобанківські рахунки та зупинено видаткові операції з коштами, які надійшли на вказані рахунки та вже знаходяться на рахунках, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, а саме по рахункам, що відкрито у вказаних банківських установах, - залишити без змін, а апеляційну скаргу представника ПАТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_5 , - без задоволення.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає

Судді:
ОСОБА_9 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний № 757/39567/20-к Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_10
Провадження № 11сс/824/5939/2020 Доповідач ОСОБА_9
Категорія ст.170 КПК