Справа №573/1820/20
Номер провадження 1-кс/573/446/20

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 жовтня 2020 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області у складі:

слідчої судді: ОСОБА_1 ,

з участю секретаря: ОСОБА_2

заступника начальника СВ: ОСОБА_3 ,

розглянувши в залі суду в м. Білопілля клопотання заступника начальника СВ Білопільського відділення поліції Сумського РВП ГУНП в Сумській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № за №0000516 від 04.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

05 жовтня 2020 року заступник начальника СВ Білопільського відділення поліції Сумського РВП ГУНП в Сумській області капітан поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділенням Білопільського відділення поліції Головного управління Національної поліції України в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000516 від 04.10.2020 року за ознаками ч.1 ст.263 КК України в якому встановлено, що 04 жовтня 2020 року до чергової частини Білопільського ВП надійшло повідомлення від старшого дільничного інспектора ДПСУ ОСОБА_5 про те, що о 09:10 год. 04 жовтня 2020 року на вул. Соборна в районі буд. 236, до нього звернувся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 та заявив, що бажає видати гранату. В ході виїзду СОГ встановлено, що ОСОБА_6 в середині серпня 2020 року біля залізничної колії знайшов гранату РГД-5 та зберігав її у себе вдома, 04 жовтня 2020 року направляючись до Білопільського ВП для видачі гранати зустрів працівника прикордонної служби в формі до якого і звернувся.

В ході проведення огляду місця події 04 жовтня 2020 року в м. Білопілля, по вул. Соборна навпроти буд. 236 виявлено та вилучено:

1) один предмет схожий на корпус гранати РГД-5 з написами 130-8Т упакований до пакету №1535422 та помічений спеціалістами як «обмежено небезпечний»;

2) один предметі циліндричної форми зі скобою та кільцем схожий на запали з маркуванням «143-73 УЗРГ 583» упакований до пакету №1134964 та помічений спеціалістами вибухотехніками як «небезпечний», виявлені предмети вилучені до Білопільського ВП.

Про підозру у вчинені кримінального правопорушення нікому не повідомлялось.

04 жовтня 2020 один предмет схожий на корпус гранати РГД-5 з написами 130-8Т упакований до пакету №1535422 та помічений спеціалістами як «обмежено небезпечний», один предмет циліндричної форми зі скобою та кільцем схожий на запали з маркуванням «143-73 УЗРГ 583» упакований до пакету №1134964 та помічений спеціалістами вибухотехніками як «небезпечний», визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000516 (а. с. 19).

Заступник начальника СВ зазначає, що для подальшого повного та всебічного розслідування кримінального правопорушення необхідно проведення вибухотехнічної експертизи із залученням експертів НДЕКЦ для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, а також необхідно забезпечити збереження, унеможливити приховування чи втрату, псування, зникнення слідів кримінального правопорушення на об`єктах які який є речовими доказами у кримінальному провадженні.

У клопотанні ОСОБА_3 просить накласти арешт на зазначене майно шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном та визначити місцем зберігання арештованого майна до скасування арешту у встановленому КПК України порядку, а саме: на один предмет схожий на корпус гранати РГД-5 з написами 130-8Т упакований до пакету №1535422 та помічений спеціалістами як обмежено небезпечний, один предмет циліндричної форми зі скобою та кільцем схожий на запали з маркуванням «143-73 УЗРГ 583» упакований до пакету №1134964 та помічений спеціалістами вибухотехніками як «небезпечний».

В судовому засіданні заступник начальника СВ ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Заслухавши заступника начальника СВ ОСОБА_3 , повно, всебічно і об`єктивно дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до загальних положень Кримінального процесуального кодексу України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, що знайшло також свій розвиток і у положеннях КПК, які регламентують порядок застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною першою статті 170 КПК України поняття арешту майна визначено як тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, а також можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В силу п. 1 ч. 2, ч. 3, ч. 10 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. В такому разі арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Судом встановлено, що слідчим відділенням Білопільського відділення поліції Сумського РВП Головного управління Національної поліції України в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0000516 від 04 жовтня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (а. с. 3).

З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що 04.10.2020 до чергової частини Білопільського ВП надійшло повідомлення від старшого дільничного інспектора ДПСУ ОСОБА_5 про те, що о 09:10 год. 04 жовтня 2020 року на вул. Соборна в районі буд.236 до нього звернувся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 та заявив, що бажає видати гранату. В ході виїзду СОГ встановлено, що ОСОБА_6 в середині серпня 2020 року біля залізничної колії знайшов гранату РГД-5 та зберігав її у себе вдома, 04.10.2020 направляючись до Білопільського ВП для видачі гранати зустрів працівника прикордонної служби в формі до якого і звернувся.

04 жовтня 2020 вказані вище предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000516 (а. с. 19 ).

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 9 ст.100 КПК України вилучені під час огляду місця події 04 жовтня 2020 року вказане майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а тому з боку слідчого необхідне вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на зазначене майно.
Наведене вище свідчить про існування розумних підозр вважати, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, передбаченим ст. 98 КПК України.

Таким чином, в клопотанні обґрунтовано зазначено, що зібрані матеріали досудового розслідування вказують на те, що виявлене та вилучені 04 жовтня 2020 року безпосередньо в ході огляду місця події предмети можуть мати доказове значення по кримінальному провадженню №0000516 від 04 жовтня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
На даному етапі суд вважає використання вказаного майна як доказу в кримінальному провадженні цілком можливим, у зв`язку з наявністю обґрунтованих підстав вважати, що вилучене майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування та запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, яке відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а тому необхідне накладення арешту на це майно, тобто тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та користування цим майном з метою його збереження.

Згідно із ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого про арешт тимчасового вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи принцип розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, суд дійшов висновку, що клопотання слідчого про арешт майна з метою збереження речових доказів з підстав, зазначених у клопотанні, відповідає вимогам процесуального закону, є розумним та співмірним, а відтак, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Білопільського відділення поліції Сумського РВП ГУНП в Сумській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на: один предмет схожий на корпус гранати РГД-5 з написами 130-8Т упакований до пакету №1535422 та помічений спеціалістами як «обмежено небезпечний», один предмет циліндричної форми зі скобою та кільцем схожий на запали з маркуванням «143-73 УЗРГ 583» упакований до пакету №1134964 та помічений спеціалістами вибухотехніками як «небезпечний».

Визначити місцем зберігання арештованого майна до скасування арешту у встановленому КПК України порядку камеру зберігання речових доказів дозвільної системи Білопільського ВП Сумського РВП ГУНП в Сумській області в м. Білопілля, вул. Соборна, 76, після проведення необхідних експертиз .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, яким необхідно вручити її копію.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: