УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 000 800 035 28 від 03.08.2020, у якому

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Тростянчик Вінницької області, громадянин України, українець, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має двох неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 05.08.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК України.

У подальшому, 11.08.2020 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри за ч. 2 ст. 121 КК.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.08.2020 до підозрюваного застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого у подальшому продовжений до 05.11.2020.

Строк досудового розслідування у вказаному провадженні ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.11.2020 продовжений до п`яти місяців, тобто до 05.01.2021.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованих злочинів, здійснення незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

З огляду на неможливість завершити розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив не продовжувати строк тримання його під вартою.

Захисник підтримав думку свого підзахисного.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК.

Так, слідчий у клопотання зазначив, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного є можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення, сховання або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на потерпілого та свідків, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання існування зазначених слідчим ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_9 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Крім того, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що існує ризик незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків з метою зміни останньою наданих раніше показань.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, зміни або спотворення речей та документів, які мають доказове значення у провадженні або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати ризики не процесуальної поведінки ОСОБА_5 .

З викладеного витікає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, зокрема, передання його на поруки не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 та запобігти спробам останнього у перешкоджанні досудовому розслідуванню.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

При цьому відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки злочини, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинений із застосуванням насильства.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою задовольнити.

Продовжити строк дії застосованого до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 31 грудня 2020 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1