УХВАЛА

15 вересня 2020 року Індустріальний районний суд м.Дніпропетровська

у складі: головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро, кримінальне провадження № 0000834 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.122 КК України, -

за участю: прокурора ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , захисника- адвоката- ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду із 04 березня 2014 року перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст.122 КК України.

В ході судового засідання, 15 вересня 2020 року, при з`ясуванні питання щодо неприбуття захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 у судові засідання по кримінальному провадженню о 12 годині 30 хвилин 31 серпня 2020 року і о 11 години 00 хвилин 07 вересня 2020 року, захисником ОСОБА_6 було повідомлено суд, що 31 серпня 2020 року він перебував у судовому засіданні в Дніпровському апеляційному суді, про що надав довідку про його перебування у зазначеному суді із 14.00 години до 15.25 години, а також надав копію квитка до міста Бердянську від 01 вересня 2020 року.

Також, захисник ОСОБА_6 пояснив суду, що не зміг прибути у судове засідання до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська 31 серпня 2020 року на 12 годину 30 хвилин, оскільки він у цей день повинен був прибути до 14 години у Дніпровський апеляційний суд та підготуватися до судового засідання, а саме одягнути захисну маску, обробити себе бактерицидним засобом та погодити позицію із клієнтом.

Щодо обставин неприбуття у судове засідання до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська 07 вересня 2020 року, стверджував суду, що 01 вересня 2020 року направився у відпустку до міста Бердянську відповідно до квитка на автобус, але щодо повернення із відпустки, то зазначив, що прямував до міста Дніпро вже на особистому транспорті, ніяких інших підтверджуючих документів поважності неприбуття у судове засідання 07 вересня 2020 року, захисником ОСОБА_6 суду не надано.

У зв`язку із тим, що захисником ОСОБА_6 не надано підтверджуючих документів поважності неприбуття його у судові засідання 30 серпня 2020 року і 07 вересня 2020 року , суд поставив на обговорення питання про звернення до кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури щодо дій захисника ОСОБА_6 з метою притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки вважає причини неявки останнього у судові засідання 30 серпня 2020 року і 07 вересня 2020 року, неповажними.
Суд, з`ясувавши думку учасників судового провадження про звернення до кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури щодо дій захисника - адвоката ОСОБА_6 : прокурора і потерпілого ОСОБА_5 , які наполягали на зверненні до дисциплінарних органів, захисника ОСОБА_6 , який заперечував, виходить із наступного.

Злочин, у вчиненні якого обвинувачується підзахисний ОСОБА_6 , відповідно до ст. 12 КК України є злочином середньої тяжкості, але обвинувачений ОСОБА_3 заперечує продовжувати проводити судовий розгляд без участі його захисника адвоката ОСОБА_6

Принцип забезпечення обвинуваченому права на захист є фундаментальним для кримінального процесу.

Відповідно до ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий судовий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

В силу ч. 1, 2 ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого. Захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Відповідно до ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 324 КПК України повинен з`ясувати поважність причин неявки захисника.
З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що обставини, які б об`єктивно унеможливлювали з`явлення захисника ОСОБА_6 у судові засідання, призначені на 31 серпня 2020 року і 07 вересня 2020 року, відсутні, а тому причини його неявки суд визнає неповажними.
Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, розумність строків (ч. 1 ст. 7 КПК України). При цьому, такі строки відповідно до статті 28 КПК України обчислюються загалом у кримінальному провадженні.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснюється із 04 березня 2014 року, однак на сьогоднішній день, ще не допитані свідки, не досліджені письмові докази, судовий розгляд перебуває на стадії питань сторони захисту до потерпілого.
Також, слід відзначити, що на протязі останніх двох років судового розгляду кримінального провадження, захисник обвинуваченого ОСОБА_6 не прибував у судові засідання без поважних причин: 30 листопада 2018 року, 15 лютого 2019 року, 19 липня 2019 року, 03 жовтня 2019 року, 22 листопада 2019 року, 07 квітня 2020 року, 23 квітня 2020 року, 14 травня 2020 року, 29 травня 2020 травня, 15 червня 2020 року, 23 червня 2020 року, 07 липня 2020 року, 31 серпня 2020 року і 07 вересня 2020 року, обвинувачений ОСОБА_3 не прибував у судові засідання в зв`язку із лікарняними 20 листопада 2018 року, 13 грудня 2018 року, 29 грудня 2018 року, 25 лютого 2019 року, 13 березня 2019 року, 01 квітня 2019 року, 15 квітня 2019 року, 06 червня 2019 року, 01 липня 2019 року, 19 липня 2019 року, 28 серпня 2019 року, 03 жовтня 2019 року, 17 жовтня 2019 року, 01 листопада 2019 року, 06 грудня 2019 року, 27 грудня 2019 року, 23 січня 2020 року, 17 лютого 2020 року, 10 березня 2020 року, 17 березня 2020, 17 серпня 2020 року, 15 вересня 2020 року.
Таким чином, така поведінка захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 взагалі перешкоджає подальшому проведенню судового розгляду кримінального провадження.
Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд вважає, що, неприбуття в судові засідання захисника ОСОБА_6 31 серпня 2020 року і 07 вересня 2020 року, з неповажних причин призводить до невиправданого затягування судового провадження.
Відповідно до ст. 44 Правил адвокатської етики, затверджених рішенням Звітно-виборного з`їзду адвокатів України від 9 червня 2017 року, у ході судового розгляду справи адвокат не повинен вчиняти дії, спрямовані на невиправдане затягування судового розгляду справи.
З урахуванням наведених обставин, у діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні правил адвокатської етики та у неналежному виконанні свого професійного обов`язку щодо явки в судове засідання.
На підставі викладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_6 .
Зважаючи на неодноразові неявки адвоката ОСОБА_6 з неповажних причин, суд вважає, що останній зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду справи. І хоча КПК України не визначає поняття «зловживання правом», однак, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, верховенство права (ч. 1 ст. 7). Такий принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 2 ст. 8 КПК України). Останній у своєму рішенні від 01 липня 2014 року у справі «S.A.S. проти Франції», п. 66, визначив, що «зловживання правом» - це шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене.

Однак, якщо захисник неодноразово не прибуває у судове засідання, з неповажних причин, то така реалізація права спрямована не на забезпечення належного захисту інтересів обвинуваченого.
З огляду на викладене, дії захисника щодо неприбуття в судове не тільки не відповідають меті отримання права на справедливий суд, але й порушують права інших учасників кримінального провадження, а також суперечать завданням і засадам кримінального провадження в частині отримання швидкого і ефективного судового розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 20, 28, 46, 47, 138 350, 375 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_6 ( свідоцтво №70 видане 11.09.1993 року Дніпропетровською обласною КДКА номер рішення 1-9/93а).
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Головуюча: ОСОБА_1