ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/375/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Сумської області Путивльського р-ну, с. Бояро-Лежачи, громадянина України, з середньою світою, не працюючого, перебуває у цивільному шлюбі, на утриманні має малолітню дитину, 2012 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

- за ч.4 ст. 186 КК України;

учасники кримінального провадження

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. ст. 186 КК України.

Прокурор у судовому засіданні посив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого строком до 60 днів, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на даний час не відпали та продовжують існувати, а саме існує ризик втечі та вчинення кримінального правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 , думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , заперечував проти продовження запобіжного заходу. Просив змінити запобіжний захід на більш м"який не пов"язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.
Пункт 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає право осіб, яких затримано або взято під варту, на перегляд процесуальних і матеріально-правових умов, які з точки зору Конвенції є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення їх свободи.
У пункті 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року зазначено, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.
При обранні ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд врахував ступінь тяжкості злочину, інкримінованого ОСОБА_3 , який є тяжким, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, стан його здоров`я, а також те, що він тривалий час перебував у розшуку та порушив раніше обраний йому судом запобіжний захід у виді застави.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 183 КПК України такий запобіжний захід як «тримання під вартою» є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вирішуючи питання доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обраного ОСОБА_3 , суд враховує зазначені вище обставини та вимоги закону і вважає, що заявлені ризики, які виправдовують тримання ОСОБА_3 під вартою не зменшилися.
Також, аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, у тому числі і запобіжного заходу у виді застави, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В зв`язку з викладеним суд вважає, що ОСОБА_3 слід продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 194, 199, 331 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити обраний відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор № 13» на 60 днів, тобто до 28 серпня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя