Ухвала
про залишення скарги без руху
20 липня 2020 року

м. Київ
справа № 754/11428/19
провадження № 51- 5985 ск19
Верховний Суд колегією суддів
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Деснянського районного суду м. Києва від 15 серпня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 01 червня 2020 року,
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду надійшла касаційна скарга захисника ОСОБА_4 на зазначені судові рішення, у якій ним ставиться питання про їх перегляд в касаційному порядку у зв`язку з неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність і невідповідністю призначеного судом покарання ступеню тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та особі обвинуваченого внаслідок суворості, просить змінити судові рішення та застосувати до засудженого ОСОБА_5 положень ст.75 КК України. Скаргу просить розглянути з його участю та участю засудженого.
Суд, перевіривши касаційну скаргу, дійшов висновку про необхідність залишення скарги без руху із наданням захиснику ОСОБА_4 строку для усунення недоліків з таких підстав.
Відповідно до ч. 4 ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі ? КПК), якщо касаційну скаргу подає захисник, представник потерпілого, до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 50 КПК повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
- свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;
- ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Однак, всупереч положенням вищезазначених норм КПК, захисник на підтвердження своїх повноважень надав неналежним чином оформлений ордер. Так, зі змісту бланку ордера на надання правової допомоги вбачається, що він видається на підставі: договору про надання правової допомоги / доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги за відповідним номером і зазначенням дати документа. Проте зазначена інформація у ордерах відсутня і Суд не має можливості перевірити підстави їх видачі, оскільки такі документи захисником до касаційної скарги не надано.
У пункті 4 ч.2 статті 427 КПК передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із вказівкою на те, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Згідно з положеннями ст. 438 КПК однією з підстав для скасування чи зміни судового рішення судом касаційної інстанції, в тому числі є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
При вирішенні питання про наявність визначених положеннями ст. 438 КПК підстав для скасування чи зміни судового рішення суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412,438 КПК.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне і обґрунтоване судове рішення.
У скарзі захисник ОСОБА_4 не погоджуючись в тому числі з ухвалою апеляційного суду, хоча й посилається на недотримання апеляційним судом положень ч.3 ст.404 КПК та необґрунтованість висновків суду апеляційної інстанції в частині доводів апеляційної скарги, але не навів переконливих обґрунтувань в чому саме полягає незаконність ухвали апеляційного суду в цій частині, зокрема не зазначив, які клопотання сторони захисту не були розглянуті апеляційним судом у даному провадженні та які норми процесуального закону було порушено судом апеляційної інстанції при перевірці доводів апеляційної скарги, що вплинули чи могли вплинути на ухвалення ним законного і обґрунтованого судового рішення.
У пункті 5 ч.2 статті 427 КПК передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.
Крім того, як убачається зі змісту скарги, захисник ОСОБА_4 водночас порушує питання про перегляд судових рішень, в тому числі з підстави істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, а саме щодо недотримання судами обох інстанцій положень статей 374, 404 КПК, та ставить вимогу про зміну судових рішень з підстав неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність та невідповідності призначеного судом покарання ступеню тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та особі обвинуваченого.
Однак, з урахуванням повноважень суду касаційної інстанції в частині перевірки зазначених процесуальних порушень та прийняття процесуального рішення за наслідками перегляду оскаржуваних рішень, зазначена вимога лише про зміну судових рішень не є конкретною, тому захиснику необхідно визначитись з вимогами в частині скасування або зміни судових рішень з урахуванням положень ст. 436 КПК та доводів касаційної скарги.
Таким чином, наявність вказаних недоліків унеможливлює відкриття касаційного провадження за скаргою захисника ОСОБА_4 .
Згідно із ч. 1 ст. 429 КПК у разі подання касаційної скарги без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, вона залишається без руху та встановлюється строк для усунення допущених недоліків.
При повторному зверненні до суду скаржником має бути підтверджено, що ним не пропущено цей строк.
Враховуючи положення ч.7 ст.115 КПК та керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Деснянського районного суду м. Києва від 15 серпня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 01 червня 2020 року, залишити без руху.
Встановити строк для усунення недоліків п`ятнадцять днів із дня отримання копії цієї ухвали.
У разі невиконання ухвали протягом установленого строку касаційну скаргу буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3