Справа № 355/1381/19
Номер провадження: 1-кп/365/11/20
У Х В А Л А

іменем України

18.08.2020 смт. Згурівка Київської області

Згурівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретар
судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судового засідання клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000358 за обвинуваченням
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, працездатного, зі слів працюючого по вільному найму,
за ч. 1 ст. 289 КК України,

за участі
прокурора ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_3
В С Т А Н О В И В:
23 липня 2020 року прокурор звернувся до суду із зазначеним вище клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що у провадженні суду перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_3 .

Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 22 липня 2020 року було надано дозвіл на затримання обвинуваченого для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку із ухиленням останнього від суду.

Прокурор обґрунтовує клопотання про застосування запобіжного заходу тим, що ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що він біля території садиби АДРЕСА_2 15 вересня 2019 року приблизно о 17 годині 00 хвилин, усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, за допомогою ключа, який знаходився в замку запалення, запустив двигун мопеда «Honda Dio», номер шасі (рами) НОМЕР_1 , сірого кольору, який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить на праві власності ОСОБА_6 . Після цього на мопеді залишив місце вчинення злочину, заволодівши таким чином транспортним засобом.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, який відноситься до злочинів середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років, не працює, не навчається, неодружений, дітей не має, що свідчить про відсутність його міцних соціальних зв`язків.

Прокурор вважає наявними ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Зокрема можливість переховування від суду, оскільки обвинувачений на виклики суду не з`являється, про причини неявки не повідомляє, за місцем реєстрації не проживає, про зміну місця проживання суду не повідомив. Його місце перебування натепер невідоме. Під час досудового розслідування зазначив невірну адресу, що вказує на перешкоджання органу досудового розслідування та суду вирішити справу по суті, отже ухилитися у такий спосіб від кримінальної відповідальності.

З метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи те, що він ухиляється від суду, чим перешкоджає судовому розгляду кримінального провадження, прокурор вважає, що стосовно ОСОБА_3 слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання. Крім того, зазначила, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на потерпілого та свідків. У разі задоволення клопотання просить також визначити розмір застави.

Обвинувачений клопотання не визнав та пояснив, що він у подальшому зобов`язується з`являтися на виклики до суду. До суду він не з`являвся, побоюючись затримання. Однак приїздив до відділення поліції. Проживає сам. Його мати та дві сестри проживають окремо. Власної сім`ї та дітей не має. Працює по вільному найму, має середньомісячний дохід приблизно десять тисяч гривень. Стан здоров`я є незадовільним.

Захисник просить застосувати щодо обвинуваченого домашній арешт. Погоджується із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні його підзахисним інкримінованого злочину та достатніх підстав вважати, що існує ризик переховуватися від суду. Проте вважає, що ризики незаконно впливати на потерпілого та свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення відсутні, оскільки сторона обвинувачення не надала відповідних відомостей. Просить врахувати, що обвинувачений має постійне місце проживання та запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим. У разі обрання такого запобіжного заходу, просить визначити розмір застави у розмірі п`яти прожиткових мінімумів, враховуючи, що ОСОБА_3 періодично працює та має неофіційний дохід.

ОСОБА_3 був затриманий 18 серпня 2020 року о 8 годині 00 хвилин.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 1 та п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки прокурор надав докази обставин, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема вбачається, що обвинувачений переховувався від суду, ухвала суду про застосування щодо нього приводу не була виконана із-за його відсутності по місцю проживання. Відтак обвинувачений може знову переховуватися від суду. Прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та не буде достатнім для запобігання зазначеним вище ризикам з урахуванням особи обвинуваченого.

Суд також враховує, що ОСОБА_3 має задовільний стан здоров`я, за місцем проживання та реєстрації був відсутній тривалий час, позитивно характеризується по місцю проживання, будучи особою працездатного віку, не має постійного місця роботи. Доказів щодо отримання доходів та місця роботи не надав.

У судові засідання у період з 17.01.2020 по 22.07.2020, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце проведення підготовчого засідання дванадцять разів не з`явився, про своє місце перебування суду не повідомляв, привід за ухвалою суду не був виконаний у зв`язку із відсутністю останнього по місцю проживання, що свідчить про його ухилення від суду.
ОСОБА_3 затриманий 18 серпня 2020 року о 8 годині 00 хвилин.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд вбачає за необхідне із врахуванням вимог ч. 4 ст. 182 КПК України, даних про особу обвинуваченого та доведених прокурором ризиків, зокрема того, що обвинувачений тривалий час ухилявся від суду, з його слів, має щомісячний дохід у розмірі приблизно 10000,00 грн, раніше притугувався до кримінальної відповідальності, визначити розмір застави у кримінальному провадженні, який буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим обов`язків, - 7 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 14189,00 грн.
Роз`яснити обвинуваченому, що заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Обвинувачений чи заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 196, 197 КПК України,-
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів та утримувати його під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Строк тримання під вартою ОСОБА_3 рахувати з моменту затримання, тобто з 8 години 00 хвилин 18 серпня 2020 року по 8 годину 00 хвилин 16 жовтня 2020 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 7 (семи) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 14189 (чотирнадцять тисяч сто вісімдесят дев`ять) грн 00 коп.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим ОСОБА_3 , так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок отримувача UA0018661, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172.

У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки:
? не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу суду;
? повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
? здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
? носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії ухвали до 8 години 00 хвилин 16 жовтня 2020 року.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розміру, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_3 та повідомити усно і письмово Згурівський районний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення ОСОБА_3 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у цій ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги обвинуваченим, його захисником, прокурором протягом семи днів з дня її оголошення.
Головуючий суддя ОСОБА_1