У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду
та продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

21 жовтня 2020 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

розглядаючи обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000705 від 10.08.2020, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси Черкаської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, є особою з інвалідністю ІІІ групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ;

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162 та ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження з обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162 та ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від 04 вересня 2020 року за цим провадженням призначено підготовче судове засідання на 05 жовтня 2020 року.

05 жовтня 2020 року за клопотанням прокурора підготовче судове засідання відкладено до 21 жовтня 2020 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор та обвинувачений висловили думку про можливість призначення справи до розгляду.

Потерпілі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення підготовчого розгляду справи, у підготовче судове засідання не з`явилися. Потерпіла ОСОБА_6 звернулася до суду з письмовим клопотанням про проведення розгляду кримінального провадження без її участі. Потерпілий ОСОБА_5 про причини неявки суд не повідомив. Учасники судового провадження проти проведення підготовчого судового засідання у відсутності потерпілих не заперечували.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, виходячи з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Черкаському районному суду Черкаської області. При проведенні підготовчих дій підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні, підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 5, 6, 7, 8, 9, 9-1 частини першої та пунктами 2, 3 частини другої статті 284 КПК України, немає. Обвинувальний акт за формою і змістом відповідає вимогам статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, не виявлено. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору не вбачається. Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено. Будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, у підготовчому судовому засіданні не заявлено. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 27 КПК України, з урахуванням думки сторін кримінального провадження, суд вважає, що дане кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, а тому повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Водночас, у підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Так, прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку та тяжкого злочину, а тому, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, продовжувати злочинну діяльність, чинити тиск на потерпілих та свідків, які не допитані в суді та проживають з ним в одній місцевості, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання прокурора про продовження щодо нього міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, вважає необхідним зазначити наступне:

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
За приписами частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначено у частині другій ст. 181 КПК України та розширеному тлумаченню він не підлягає.
Так, за приписами частини першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Судом установлено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_7 від 28 серпня 2020 року строком до 28 жовтня 2020 року, тобто у спосіб, встановлений кримінальним процесуальним законодавством України.
Разом із цим, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту неможливо.

Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення саме ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162 та ч. 3 ст. 185 КК України.

Вирішуючи клопотання прокурора, суд зважає також на те, що кримінальні правопорушення, за якими обвинувачується ОСОБА_4 , згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до кримінального проступку та тяжкого злочину, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, позбавленням волі на строк до шести років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінальних правопорушень дають суду достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати психічний або фізичний вплив на потерпілого ОСОБА_5 та свідків, які на сьогодні не допитані судом.

Крім того, тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування обвинуваченого від суду.

Також, на обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченого від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченого, який тяжкими захворюваннями не страждає; раніше притягувався до кримінальної відповідальності; є неодруженим; місця роботи та постійного самостійного заробітку не має, що впливає на його матеріальний стан, а відсутність доходів для забезпечення нормальних умов для проживання та існування, в свою чергу, може спонукати обвинуваченого до вчинення нових кримінальних правопорушень.

У зв`язку з вказаними обставинами можливо зробити висновок про те, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, які були б засобом превенції від можливої подальшої негативної і девіантної поведінки та ухилення від явки до суду.

Водночас, наявність у обвинуваченого постійного місця проживання не гарантує усунення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 кримінальних правопорушень та продовження існування ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, дають підстави суду для продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, передбаченим частиною першою статті 177 КПК України.

За вказаних обставин, враховуючи, що судове провадження у даній справі Черкаським районним судом Черкаської області не закінчено, учасники провадження та свідки не допитані, не досліджені інші докази у справі, беручи до уваги необхідність виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, з метою запобігти спробам переховування від суду, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту щодо обвинуваченого ОСОБА_4 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до частини шостої статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відтак, суд дійшов висновку, що підстав для зміни чи скасування міри обраного під час досудового розслідування запобіжного заходу немає, а тому обвинуваченому слід продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на 60 (шістдесят) днів.

Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі; досудова доповідь долучається до матеріалів кримінального провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність випадків, передбачених частиною четвертою статті 314-1 КПК України, за яких досудова доповідь не складається, суд вважає необхідним доручити представнику персоналу органу пробації Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області - скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.

З`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, а також питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, розглянувши клопотання учасників судового провадження, вчинивши всі дії, необхідні для підготовки до судового розгляду, суд завершує підготовку до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 197, 314-316, 331 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 162 та ч. 3 ст. 185 КК України, та провести його одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області у залі судових засідань о 16 годині 00 хвилин 27 жовтня 2020 року.

Визначити резервну дату судового засідання на 14 годин 20 хвилин 02 грудня 2020 року.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 залишити попередній домашній арешт у нічний час доби та продовжити його дію на шістдесят днів, тобто з 21 жовтня 2020 року до 20 грудня 2020 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 20 год. 00 хв. по 08 год. 00 хв., на період дії ухвали, а саме до 20 грудня 2020 року включно, без дозволу суду;

- з`являтися на виклики до Черкаського районного суду Черкаської області за першою вимогою у встановлений ним час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні за винятком їх участі в суді.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження, направити для виконання Черкаському районному відділенню поліції Черкаського районного відділу поліції ГУНП України в Черкаській області, а також прокурору Черкаської місцевої прокуратури для контролю.

Строк дії ухвали складає шістдесят днів з дня її проголошення та до 20 грудня 2020 року, включно.

Доручити представнику персоналу органу пробації - Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області - у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 72-1 КПК України скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 та надіслати вказану доповідь до суду.

Визначити десятиденний строк для виконання ухвали суду щодо подання досудової доповіді.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді; участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді. Обвинувачений зобов`язаний надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (частина четверта ст. 9 Закону України « Про пробацію», пункт 4 частини сьомої ст. 42 КПК України).

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у порядку та строки, встановлені законом.

В іншій частні ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1