№ 207/2989/20
№ 1-кс/207/1081/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Кам`янське клопотання старшого слідчого СВ Південного ВП Кам`янського ВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

18 листопада 2020 року старший слідчий Південного ВП Кам`янського ВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 в якому просить накласти арешт на наступне майно, а саме:

-автомобіль ВАЗ р.н. НОМЕР_1 кузов № НОМЕР_2 власником якого є ОСОБА_5 ;
-причіп - легковий-В марки КРД р.н. НОМЕР_3 , власник ОСОБА_6 ;
-фрагменти деревини розмірами від 1,5 до 2 метрів діаметром від 7 до 10 см, та 4 фрагменти деревини довжиною 50 см діаметром 40 см;
-електропилу STIHL помаранчевого кольору.
В обґрунтування заявленого клопотання, слідчий посилається на те, що до ч/ч Південного ВП надійшло повідомлення від оператора служби 102 про те, що 17.11.2020 приблизно о 19:00 за адресою АДРЕСА_1 невстановлена особа здійснює незаконну вирубку дерев.
За даним фактом 18.11.2020 СВ Південного ВП Кам`янського ВП було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.
17.11.2020 до ЧЧ Південного ВП надійшов рапорт інспектора УПП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 про те, що 17.11.2020 близько 19:00 годин під час патрулювання за адресою: м. Кам`янське. вул. Горобця, 5 був виявлений автомобіль ВАЗ 2109 р.н. НОМЕР_1 з причепом в якому знаходилась деревина з ознаками свіжого пиляння та бензопила STIHL. Поряд з автомобілем знаходились ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
17.11.2020 слідчим СВ Південного ВП Кам`янського ВП ОСОБА_10 проведено огляд місця події, а саме ділянку місцевості за адресою: м. Кам`янське. вул. Горобця, 5. Під час огляду було виявлено автомобіль ВАЗ р.н. НОМЕР_1 кузов № НОМЕР_2 власником якого є ОСОБА_5 . До автомобіля приєднаний причіп - легковий-В марки КРД р.н. НОМЕР_3 , власник ОСОБА_6 . В причепі який має розміри 2,5x1,5x0,5 метри, виявлено фрагменти деревини розмірами від 1,5 до 2 метрів діаметром від 7 до 10 см, та 4 фрагменти деревини довжиною 50 см діаметром 40 см. Також в ході огляду автомобіля виявлено електропилу STIHL помаранчевого кольору.
З метою швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, виникла необхідність в арешті вказаного майна для збереження речових доказів.

У судове засідання слідчий Південного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області не з`явився.

Враховуючи ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Відповідно до п. 1, 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При цьому, відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально- правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, дізнавача або прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу
Згідно зі ч.2, 3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1)правову підставу для арешту майна;
2)можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4)розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6)наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Відповідно до клопотання, 18.11.2020 року слідчим СВ Південного ВП Кам`янського ВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовими доказами і вирішення питання про їх зберігання, а саме автомобіль ВАЗ р.н. НОМЕР_1 кузов № НОМЕР_2 власником якого є ОСОБА_5 ; причіп - легковий-В марки КРД р.н. НОМЕР_3 , власник ОСОБА_6 ; фрагменти деревини розмірами від 1,5 до 2 метрів діаметром від 7 до 10 см, та 4 фрагменти деревини довжиною 50 см діаметром 40 см., електропила помаранчевого кольору STIHL.
У той же час, слідчим СВ Південного ВП Кам`янського ВП ГУ НП України в Дніпропетровській області не доведено існування правових підстав для накладення арешту на майно, передбачених ч. 2 ст.170 КПК України, про які вказано у його клопотанні, оскільки ним не надано доказів, що майно, на яке просив накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні за ч.1 ст.246 КК України та засобом вчинення даного злочину.
Також, як вбачається з пояснень ОСОБА_8 , доданих до клопотання останній виконував неподалік від центральної прохідної ПАТ "ДніпроАЗОТ" роботи по чищенню кущів і дерев які виросли та становили загрозу пошкодження повітряних ліній електропередач згідно наказу директора підприємства № 01-08/490 від 17.08.2020 року.
Відповідно до ч.4 ст. 172 КПК України під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.
Слідчим суддею витребувалися матеріали кримінального провадження для вирішення питання щодо арешту майна.
Однак слідчий в судове засідання не з`явився, матеріали кримінального провадження не надав.
Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (BRUMARESCU v. ROMANIA, № 28342/95, § 61, ЄСПЛ, від 28 жовтня 1999 року).

Cтаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Правова кваліфікація даного злочину визначена ст. 246 ч.1 КК України - незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду, - підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів. А отже суд не вбачає підстав для накладення арешту на транспортний засіб марки «Камаз» модель 5511 державний номер НОМЕР_4 з брухтом чорних металів та свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу № НОМЕР_5 . Крім того, слідчим не доведено суду, що саме позбавлення власника чи володільця майна права користуватись майном призведе до збереження речового доказу, та незастосування такого крайнього заходу, як арешт майна, приведе до його знищення чи приховування.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи зазначені положення закону, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а також зважаючи, що сторона кримінального провадження, що звернулась із клопотанням про накладення арешту не довела необхідності арешту, приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Південного ВП Кам`янського ВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1