справа №619/3549/17
провадження №1-кп/619/54/20
У Х В А Л А
26 серпня 2020 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого-судді ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4 обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі кримінальне провадження з обвинувальним актом щодо:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, суд, -
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 05.05.2020 дані кримінальні провадження були об`єднані в одне провадження
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 30.06.2020 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 30.08.2020.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про продовження термінів тримання під вартою ОСОБА_5 , посилаючись на наявність ризиків передбачених законом.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання про продовження термінів тримання під вартою заперечували та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у виді домашнього арешту.
Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, доходить до наступного.
Оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі передбачені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, суд доходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
У відношенні ОСОБА_5 Дергачівським районним судом Харківської області продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 30.08.2020.
У ст. 178 КПК України вказані обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу і в тому числі однією із обставин є тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Судом розглядалась можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам.
Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 умисного злочину, свідчить про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків.
До того ж, судове провадження по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_5 не завершено.
З урахуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, а також вимог ч.3 ст.331 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати продовженим.
За таких обставин суд приходить до висновку, що клопотання обвинуваченого та його захисника про застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 27, 36, 331, 372, 392 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Вважати продовженим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по 25 жовтня 2020 року включно.
Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1