печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виник злочинний умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою заволодіння його майном, а саме грошовими коштами, двома квартирами, які на праві власності належать останньому та іншими матеріальними цінностями.

Після чого з метою реалізації свого злочинного умислу стали готуватися до вчинення злочину, а саме заздалегідь розподілили між собою ролі та обговорювали спосіб вчинення злочину, який полягав у удушені потерпілого ОСОБА_8 , нанесення йому тілесних ушкоджень та заволодіння його майном.

Так, 22.11.2020 в невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_7 перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_9 , а саме в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , реалізуючи вищевказаний спільний злочинний умисел, з метою умисного вбивства, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, умисно, за попередньою змовою, почали душити потерпілого та наносити йому тілесні ушкодження. Від вчинення вказаних злочинних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , потерпілий ОСОБА_9 помер. Після цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 обшукали житло ОСОБА_9 та незаконно заволоділи правовстановлюючими документами на дві квартири, які належать потерпілому. Крім того, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з метою приховування слідів кримінального правопорушення та трупного запаху обмотали труп ОСОБА_9 поліетиленовими пакетами, ковдрою, картоном та іншими речами.

В подальшому, 27.11.2020 приблизно о 05:00 год. ОСОБА_5 діючи узгоджено із ОСОБА_7 продовжуючи намір приховати вчинене ними кримінальне правопорушення, перемістили в автомобіль марки «Opel Combo Dvan» д.н.з. НОМЕР_1 труп ОСОБА_9 , який знаходився в приміщенні квартири АДРЕСА_1 та вивезли його до гаражно-будівельного кооперативу «Прометей», що за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, вул. Стуса, 26а, де сховали у підвальному приміщенні гаражу № НОМЕР_2 та мали намір залити його бетоном.

04.12.2020 ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину (кримінального правопорушення) передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

05.12.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав посилаючись на викладені в ньому доводи, просить клопотання задовольнити.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти доводів клопотання, зазначивши про безпідставність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із відсутністю ризиків заявлених прокурором, які обумовлюють можливість застосування найсуворішого запобіжного заходу, вказавши на обґрунтованості пред`явленої підозри.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами, а саме:

- Протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_10 від 02.12.2020;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 03.12.2020;

- Протоколами огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 від 03.12.2020;

- Рапортами працівників поліції від 04.12.2020;

- Протоколом огляду місця події в приміщенні гаражу № НОМЕР_2 ГБК «Прометей», що за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, вул. Василя Стуса, 26А від 04.12.2020;

- Протоколом огляду трупа від 04.12.2020;

- Матеріалами перевірки УСР в Київській області ДСР НП України від 04.12.2020;

- Протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_3 від 04.12.2020;

- Протколом обшуку автомобіля марки «БМВ х5» д.н.з. НОМЕР_3 від 04.12.2020;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 04.12.2020;

- Протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_11 від 05.12.2020;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 05.12.2020;

- Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_12 від 05.12.2020;

- Протоколами огляду мобільних телефонів від 05.06.2020.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке можу бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення від кримінальної відповідальності, вчинення впливу на інших учасників кримінального провадження, а також доведена можливість впливу на свідків та потерпілих.

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , за вчинення тяжкого злочину, а тому відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01.02.2021, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 01.02.2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1