КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

адвокатів ОСОБА_6 ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року -

В С Т А Н О В И Л А

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру від 15.09.2020 року відносно ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України у кримінальному провадженні № 0001511 від 25 вересня 2019 року.
Приймаючи рішення, слідчий суддя зазначив те, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам кримінального процесуального закону, а відтак підстав для задоволення скарги про скасування не має.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, постановити нову ухвалу, якою скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_8 . По суті апеляції вказує на те, що повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України ґрунтується на припущеннях сторони обвинувачення, оскільки жодний доказ у справі не вказує на вчинення злочину саме ОСОБА_8 . Вказує захисник про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 здійснено за відсутності фактичних підстав, з якими закон пов`язує повідомлення про підозру, тобто без наявності безсумнівної системи належних до справи, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваного.

Заслухавши доповідь судді, пояснення адвокатів, які підтримали апеляційні вимоги та просили їх задовольнити, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, дослідивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга адвоката підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Як вбачається з матеріалів, у провадженні слідчих другого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001511 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.365 КК України. Так, в рамках кримінального провадження слідчим відділу ДБР ОСОБА_9 за погодженням з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 15 вересня 2020 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України.
18 листопада 2020 року адвокат ОСОБА_10 подав в інтересах ОСОБА_8 до Печерського районного суду міста Києва скаргу про скасування вказаного повідомлення про підозру.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 27 листопада 2020 року у задоволенні вказаної скарги адвоката відмовлено.

З таким рішення слідчого судді колегія суддів погодитись не може, виходячи з наступного.

Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України, зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дані норми закону органом досудового розслідування під час вручення повідомлення підозри ОСОБА_8 не були дотримані, на що слідчий суддя районного суду при прийнятті рішення увагу не звернув та прийшов до хибного висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для обґрунтованої підозри повинні бути факти або інформація, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин ( Влох проти Польщі п. 108).

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Всупереч сформованій прецедентній практиці ЄСПЛ, слідчий суддя не надавав оцінку жодному аргументу сторони захисту, що викладений у скарзі на повідомлення про підозру, що порушує баланс інтересів сторін, а також пункт 1 ст.6 Конвенції. Не з`ясував всіх обставин справи на які посилається орган досудового розслідування, а також не надано належній оцінки матеріалів доданих до скарги на повідомлення про підозру.

Згідно повідомлення ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється в організації вчинення перевищення службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, вчиненого за попередньої змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, у повідомленні про підозру ОСОБА_8 не зазначено достатніх обставин кримінального правопорушення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент його вручення, які б переконували у причетності ОСОБА_8 до розслідуваного злочину. У повідомленні про підозру зазначено, що ОСОБА_8 обіймаючи посаду заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління у Київській області організував вчинення перевищення службових повноважень. Разом із тим, у матеріалах провадження - документах, допитах свідків відсутні дані щодо організації вчинення ним вищезазначеного кримінального правопорушення, зокрема про те, що ОСОБА_8 вступив у злочинну змову з підлеглими йому слідчими ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , директором ТОВ «Вікос Юг» ОСОБА_15 та іншими невстановленими особами. При цьому підозра за стч.2 ст.28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України іншим особам у даному кримінальному провадженні відсутня, що ставить під сумнів існування попередньої змови ОСОБА_8 на вчинення злочину.

Так за матеріалами органу досудового розслідування, у провадженні слідчих СУ ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №000048 від 25.01.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України ( за фактом шахрайських дій щодо майна ТОВ «Автокомплекс Анастасія»).
09.10.2017 року слідчими у даному кримінальному провадженні було підготовлені клопотання до Шевченківського районного суду міста Києва щодо огляду майна ТОВ «Автокомплекс Анастасія», які були задоволені слідчими суддями 10-11 жовтня 2017 року та, відповідно, були надані дозволи. Огляд та вилучення майна даного товариства був здійснений 01.11.2017 року. При цьому ОСОБА_8 обійняв посаду заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління у Київській області лише 27.10.2017 року, за три дні до підписання ГУНП у Київській області договору з ТОВ «Вікос Юг» про зберігання речових доказів. До групи слідчих у кримінальному провадженні №000048 ОСОБА_8 не входив.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі підстави, з яких адвокат просить скасувати ухвалу слідчого судді, знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, та є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру від 15.09.2020 року відносно ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України у кримінальному провадженні № 0001511 від 25 вересня 2019 року - скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою скаргу адвоката ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру від 15.09.2020 року відносно ОСОБА_8 задовольнити.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.28, ч.3 ст.27, ч.3 ст.365 КК України у кримінальному провадженні № 0001511 від 25 вересня 2019 року.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/6530/2020
Єдиний унікальний номер 757/50692/20-к
Доповідач: ОСОБА_1
.