У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 листопада 2020 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна автомобіля «Mercedes-Benz» д.н.з НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 ,-
ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов до наступного висновку.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.
Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково, зокрема це підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Заявник ОСОБА_2 у поданому клопотанні зазначає, що він є законним володільцем вищевказаного майна, однак присутнім при розгляді питання про арешт майна не був, а тому має право звернутися до суду із зазначеним клопотанням.
Вказує, що органом досудового розслідування проведено огляд вказаного автомобіля, у проведенні можливих додаткових досліджень необхідності немає, подальше знаходження автомобіля під відкритим небом і в наслідок дії атмосферних опадів погіршується технічний стан автомобіля, йому спричиняється шкода, а тому вважає, що на сьогодні відпала потреба у перебуванняі майна під арештом і такий підлягає скасуванню.
Разом із тим ОСОБА_2 , жодних документів до матеріалів клопотання не надає, не надано доказів, які підтверджують той факт, що він є володільцем, власником майна на яке накладено арешт, документів, які підтверджують проведення огляду вказаного автомобіля. Крім того, до клопотання не долучено жодних доказів накладення арешту на вказане майно (ухвалу слідчого судді).
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
При дослідженні вказаного клопотання встановлено що на підтвердження доводів ініціатором звернення не надано жодних доказів. Обґрунтовуючи доводи свого клопотання заявник не надав слідчому судді всіх необхідних доказів та зі змісту клопотання встановлено, що переклав обов`язок по збиранню цих доказів на слідчого суддю. При цьому слідчий суддя позбавлений процесуальної можливості самостійно збирати будь-якого роду докази, документи.
Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.
З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що клопотання, про скасування арешту майна слід повернути особі яка його подала.
Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна автомобіля «Mercedes-Benz» д.н.з НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1