УХВАЛА

16 липня 2020 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в особі

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

та його захисника адвоката - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Рівне клопотання прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні -ТВО військового прокурора Рівненського гарнізону Західного регіону України підполковника юстиції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Сарни Рівненської області, українця, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, маючого на утриманні трьох дітей, не депутата, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , лікаря-ортопеда-травматолога, завідуючого травматологічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Сарненська центральна районна лікарня» Сарненської районної ради, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України,

встановив:

До Рівненського міського суду надійшло клопотання прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні - ТВО військового прокурора Рівненського гарнізону Західного регіону України підполковника юстиції ОСОБА_7 про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 14 липня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом головного лікаря Комунального закладу «Сарненська центральна районна лікарня» Сарненської районної ради від 04.02.2016 року №80-ос лікаря-ортопеда-травматолога поліклініки ОСОБА_5 переведено на посаду завідувача травматологічного відділення вказаної районної лікарні.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України, посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень тау спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст. 2, 4 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовий обов`язок включає в себе призов громадян на строкову військову службу.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» визначено, що призовникам, які визнані під час медичного огляду тимчасово непридатними до військової служби, надається відстрочка від призову на строкову військову службу за станом здоров`я на строк до одного року.

У відповідності до вимог п. 69 «Положення про підготовку і проведення призову громадян України на строкову військову службу та прийняття призовників на військову службу за контрактом», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.03.2002 № 352, медичний огляд призовників проводиться відповідно до Положення про військово-лікарську експертизу та медичний огляд у Збройних Силах лікарями: хірургом, терапевтом, невропатологом, психіатром, окулістом, отоларингологом і стоматологом. У разі потреби для медичного огляду призовників залучаються лікарі інших спеціальностей.

Згідно п. 70 даного Положення придатність призовників до військової служби за станом здоров`я та фізичного розвитку кожним лікарем-спеціалістом визначається методом індивідуальної оцінки. Висновки про придатність або непридатність призовників до військової служби, подані ними скарги та об`єктивні дані, виявлені в процесі медичного огляду, а також установлений діагноз заносяться кожним лікарем-спеціалістом в облікову картку призовника та інші документи, передбачені Положенням про військово-лікарськуекспертизу та медичний огляд у Збройних Силах, і скріплюються особистим підписом лікаря-спеціаліста із зазначенням дати проведення медичного огляду.

Вимогами п. 2.12 «Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України», затвердженого наказом Міністра оборони України від 14.08.2018 № 402, визначено, що у разі коли лікарям важко визначити стан здоров`я призовника, його направляють на амбулаторне або стаціонарне обстеження в лікувально-профілактичний заклад, про що лікарем або лікарем - членом призовної комісії робиться відповідний запис в додатковому аркуші до облікової карти призовника із зазначенням об`єктивних причин направлення, куди направляється, попереднього діагнозу. При цьому призовнику видається направлення, у якому вказується попередній діагноз та що необхідно уточнити при обстеженні для прийняття рішення. Направлення підписує лікар, який призначив обстеження, і лікар - член призовної комісії, який проводить контроль за об`єктивністю і доцільністю призначеного обстеження. Після проведення обстеження складається Акт дослідження стану здоров`я, який підписується головним лікарем лікувально-профілактичного закладу. Акт подається у військовий комісаріат на розгляд призовної комісії.

Відповідно до розпорядження голови Сарненської державної адміністрації Рівненської області від 12.03.2020 року №75 «Про організацію тат проведення в районі призову громадян України на строкову військову службу до Збройних Сил України та інших військових формувань навесні 2020 року», затверджено склад лікарів спеціалістів районної медичної комісії, на яких покладено функції щодо проведення медичного освідчення (огляду) призовників, які підлягають призову на строкову військову службу навесні 2020 року.

Зокрема, згідно додатку №3 до вказаного розпорядження голови районної державної адміністрації, до основного складу лікарів-спеціалістів районної медичної комісії районної призовної комісії включено лікаря ортопеда-травматолога, завідуючого травматологічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Сарненська центральна районна лікарня» Сарненської районної ради ОСОБА_5 .

Тобто, ОСОБА_5 , будучи лікарем-спеціалістом районної медичної комісії районної призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , тимчасово наділений спеціальними повноваженнями надавати висновки про відсутність або наявність у призовників того чи іншого захворювання, які в подальшому є підставою для відмови або надання їм відстрочки від призову на строкову військову службу за станом здоров`я, тобто пов`язаних з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

У зв`язку із цим, відповідно до примітки 1 до ст. 364 КК України ОСОБА_5 під час залучення його до дослідження стану здоров`я призовників на предмет придатності до служби у Збройних Силах України виконує організаційно-розпорядчі функції за спеціальним повноваженням, покладені на нього правомочною службовою особою.

Таким чином, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_5 є особою, яка прирівнюються до особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Відповідно до ст. ст. 3, 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції» особам, які прирівнюються до особи, уповноваженої на виконання функцій держави, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, а у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: відмовитися від пропозиції; за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Однак, лікар-ортопеда-травматолог, завідуючий травматологічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Сарненська центральна районна лікарня» Сарненської районної ради ОСОБА_5 , виконуючи поряд з професійними обов`язками лікаря, за спеціальним повноваженням організаційно-розпорядчі функції з надання висновків про відсутність або наявність у призовників того чи іншого захворювання, які в подальшому є підставою для відмови або надання їм відстрочки від призову на строкову військову службу за станом здоров`я тобто, будучи службовою особою, у порушення вищевказаних вимог законодавства вчинив умисний корисливий корупційний злочин за наступних обставин.

Так, з 18.01.2018 року у ІНФОРМАЦІЯ_3 обліку призовників перебуває громадян ОСОБА_8 .

10.02.2020 року ОСОБА_8 під час перебування на лікуванні у КНП «Сарненська центральна районна лікарня» Рівненської області познайомився з лікарем-ортопедом-травматологом, завідувачем травматологічного відділення КНП «Сарненська центральна районна лікарня» Рівненської області ОСОБА_5 та під час розмови у ОСОБА_5 виник злочинний намір, направлений на отримання неправомірної вигоди для себе від ОСОБА_8 за вчинення в його інтересах дій з використанням свого службового становища.

Зокрема, під час розмови лікар ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_8 , що він за відповідну винагороду він зможе написами медичний діагноз в облікові документи ОСОБА_8 , який послужить підставою для прийняття районною призовною комісією рішення про не призов останнього у 2020 році до лав Збройних Сил України.

Надалі, під час проведення у 2020 році весняного призову громадян України на строкову військову службу для комплектування Збройних Сил України, 13.07.2020 року призовник ОСОБА_8 з метою дослідження стану здоров`я на предмет придатності останнього до військової служби у Збройних Силах України прибув до лікаря спеціаліста районної медичної комісії районної призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Під час дослідження стану здоров`я призовника ОСОБА_8 лікарспеціаліст районної медичної комісії районної призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , продовжуючи свою протиправну діяльність об`єднану єдиним злочинним умислом, виконуючи поряд з професійними обов`язками лікаря, організаційно-розпорядчі функції за спеціальним повноваженням з надання висновків про відсутність або наявність у призовників того чи іншого захворювання, які в подальшому є підставою для відмови або надання їм відстрочки від призову на строкову військову службу за станом здоров`я,перебуваючи на першому поверсі КНП «Сарненська центральна районна лікарня» Рівненської області в службовому кабінеті «Завідуючий травматологічного відділення ОСОБА_5 », за адресою: АДРЕСА_2 , діючи з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, виказав ОСОБА_8 прохання передати йому грошові кошти в розмірі 100 дол. США та 1000 грн. в якості неправомірної вигоди за вчинення ним, ОСОБА_5 , як службовою особою, в інтересах ОСОБА_8 , як того хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням свого службового становища, які полягають в написанні у висновку лікаря діагнозу стану здоров`я ОСОБА_8 ,на підставі якого районна призовна комісія повинна була прийняти рішення про надання ОСОБА_8 відстрочки від призову на строкову військову службу терміном на 6 місяців.

Надалі, 14.07.2020 року, близько 11 год. 20 хв., ОСОБА_5 , продовжуючи виконувати організаційно-розпорядчі функції за спеціальним повноваженням з надання висновків про відсутність або наявність у призовників того чи іншого захворювання, які в подальшому є підставою для відмови або надання їм відстрочки від призову на строкову військову службу за станом здоров`я, перебуваючи на першому поверсі КНП «Сарненська центральна районна лікарня» Рівненської області в службовому кабінеті «Завідуючий травматологічного відділення ОСОБА_5 », за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний намір, діючи з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, одержав для себе від громадянина ОСОБА_8 неправомірну вигоду у розмірі 100 дол. США та 1000 грн. за вчинення ним, ОСОБА_5 , як службовою особою, в інтересах ОСОБА_8 , як того хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, які полягають в написанні у висновку лікаря діагнозу стану здоров`я ОСОБА_8 , на підставі якого районна призовна комісія повинна була прийняти рішення про надання ОСОБА_8 відстрочки від призову на строкову військову службу терміном на 6 місяців.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобово домашнього арешту. Вказав, що обґрунтовано підозрюється у вчиненні корупційного правопорушення, за яке передбачено покарання у виді штрафу або позбавлення волі на строк від 2 до 4 років.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків з метою зміни їх показів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, користуючись службовим становищем.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 вказали не необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри. При цьому просили врахувати наявність на утриманні трьох дітей, постійне місце проживання. Вказали, що ризики, заявлені прокурором, недоведені, всі слідчі дії, зокрема обшуки, вже проведені, під час яких вилучено речі. Просять застосувати домашній арешт в певний період доби.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Рівненській області за процесуального керівництва військової прокуратури Рівненського гарнізону Західного регіону України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000017 від 28.02.2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

14 липня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Згідно ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи доводи клопотання сторони обвинувачення, слідчим суддею встановлено, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалах клопотання даних.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, характеризуючі дані про особу підозрюваного, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При цьому, варто зазначити, що ОСОБА_5 на даний час має визначене місце проживання, одружений, має на утриманні трьох дітей, та дає підстави слідчому судді дійти висновку, що застосування до підозрюваного домашнього арешту у нічний період часу з 23 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. викликано об`єктивною необхідність та ступенем доведених ризиків та забезпечить його належну процесуальну поведінку та виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

постановив :

Клопотання прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні - ТВО військового прокурора Рівненського гарнізону Західного регіону України підполковника юстиції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 23 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.1, п.4 ч.5 ст.194 КПК України, а саме :

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- утримуватися від спілкування із свідком ОСОБА_8 у даному кримінальному провадженні .

Виконання ухвали покласти на слідчого слідчого відділу ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під домашнім арештом визначити до 16 вересня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Рівненського міського суду ОСОБА_1