У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 листопада 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді матеріали об`єднаного в одне судове провадження кримінального провадження,

за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0003528, внесеному до ЄРДР від 06.11.2019 щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002116, внесеному до ЄРДР від 22.07.2020 щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002105, внесеному до ЄРДР від 18.07.2020 щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002143, внесеному до ЄРДР від 25.07.2020 щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002149, внесеному до ЄРДР від 28.07.2020 щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002166, внесеному до ЄРДР від 30.07.2020 щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
встановив:

На розгляді Ужгородського міськрайонного суду перебувають матеріали вищевказаного об`єднаного в одне судове провадження кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання мотивоване зокрема тим, що ризики, які були підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу не зменшилися, продовжують існувати, жоден із альтернативних запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам. Захисник обвинуваченого заперечила проти заявленого клопотання, просила розглянути можливість зміни запобіжного заходу обвинуваченому з тримання під вартою на домашній арешт. Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, думку обвинуваченого та його захисника щодо заявленого клопотання, ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. За ч. 2 вказаної статті вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Ухвалою суду від 30.09.2020 обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливість внесення застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Строк дії запобіжного заходу визначено до 26.11.2020.

При розгляді питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 судом враховано «обґрунтованість підозри» останнього у вчиненні злочинів проти власності, оскільки на стадії підготовчого та судового розгляду Ужгородського міськрайонного суду перебуває декілька кримінальних проваджень за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні ряду злочинів проти власності. Останнє в свою чергу породжує ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України). Вказаний ризик посилюється також й з огляду на те, що ОСОБА_4 раніше судимий, зокрема за вчинення злочинів проти власності із застосуванням іспитового строку, який був ним неодноразово порушений. Тож, неминучість покарання у вигляді позбавлення волі, у разі постановленні судом обвинувального вироку, породжує ризик переховування від суду, задля уникнення відповідальності (п. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з положеннями ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

У судовому засіданні стороною захисту заявлено клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на домашній арешт. Однак захисником обвинуваченого не надано до суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що вищевказані ризики на даний час втратили свою актуальність, а домашній арешт як більш м`який запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Судом враховано те, що судове провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 триває, підстав для зміни чи скасування обраного за ухвалою суду від 30.09.2020 запобіжного заходу не встановлено з огляду на «обґрунтованість підозри» та наявність ризиків того, що обвинувачений може вчинити інший злочин та (або) переховуватися від суду, а стороною захисту, в свою чергу, не спростована наявність вказаних ризиків, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. З огляду на вказане, суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 до 60 днів.

Разом з тим, при постановленні ухвали суду від 30.09.2020, за якою ОСОБА_4 обрано запобіжний у вигляді тримання під вартою, судом визначено заставу як альтернативний триманню під вартою запобіжний захід у розмірі 20 прожиткових мінімумів доходів громадян, з зазначенням, що така може бути внесена ОСОБА_4 або заставодавцем у будь-який момент.

Керуючись ст.ст. 27, 176-178, 194, 314, 331, 369-372, 392 КПК України, суд

постановив:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на період судового розгляду кримінального провадження, але не більше шістдесяти днів, а саме до 20 січня 2021 року.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Закарпатська установа виконання покарань №9».

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського ОСОБА_6 Іванов

міськрайонного суду