Провадження № 1-кс/643/5140/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові заяву представника ТОВ «ПРАЙМФОРТ» адвоката ОСОБА_3 про зняття арешту майна у кримінальному провадженні № 0000150 від 20.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
В ході обшуку, проведеного слідчим СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області 21.12.2019 нежитлового приміщення, орендованого ТОВ «ПРАЙМФОРТ» за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників, 71, в якому здійснювалась підприємницька діяльність з розповсюдження державних лотерей, виявлено та вилучено речі на які ухвалою слідчого судді Московського районного суду міста Харкова від 24.01.2020 було накладено арешт, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.
Власником вищезазначених речей є ТОВ «ПРАЙМФОРТ», яке є чинним суб`єктом господарської діяльності, сплачує до державного бюджету податки та збори, окрім того вилучене майно не відноситься до гральних автоматів, не використовувалось та не могло використовуватися для азартних ігор і фактично вилучене майно не є тим майном, яке записано в протоколі обшуку.
Заявник посилається на те, що ТОВ «ПРАЙМФОРТ» починаючи з 20 грудня 2019 року тимчасово припинило здійснення будь-якої господарської діяльності, у тому числі з розповсюдження державних лотерей.
Також в обґрунтування своєї заяви ОСОБА_3 зазначив, відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського суду від 24.03.2005 по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Представником ТОВ «ПРАЙМФОРТ» адвокатом ОСОБА_3 подано заяву про розгляд заяви у його відсутність та з проханням задовільнити заяву про зняття арешту в повному обсязі.
Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про проведення судового засідання в його відсутність, проти скасування арешту майна заперечував, посилаючись на те, що вилучене майно визнано речовим доказом та по ньому призначено експертизу.
Слідчий в судове засідання не з`явився, надав слідчому судді матеріали кримінального провадження.
Дослідивши матеріали кримінального провадження слідчий суддя дійшов висновку, що заява про зняття арешту не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим суддею враховується відповідність вилученого майна критеріям, переліченим в ст. 98 КПК України, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі Агосі проти Об`єднаного Королівства). Тобто заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
З наданих матеріалів вбачається, що постановою слідчого від 23.12.2019 у вказаному кримінальному провадженні призначено судову комп`ютерно-технічну експертизу, виконання якої триває до теперішнього часу. Вилучене майно, перелічене в ухвалі Московського районного суду міста Харкова від 24.01.2020, на яке накладено арешт є об`єктом дослідження судової комп`ютерно-технічну експертизи. Відповідно до листа завідувача лабораторії інженерно-технічних, екологічних, військових досліджень відео-звукозапису ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса ОСОБА_4 , повідомлено СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області про те, що у зв`язку з великим експертним навантаженням експертиза буде виконана в строк більше, ніж 90 календарних днів.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За наведених обставин потреба в подальшому застосуванні арешту вилученого майна не відпала. За вказаних умов скасування арешту майна може призвести до його знищення, відчуження, перетворення чи пошкодження тощо, що негативно вплине на кримінальне провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні заяви представника ТОВ «ПРАЙМФОРТ» адвоката ОСОБА_3 про зняття арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 24.01.2020 - відмовити.
Копію ухвали направити прокурору, заінтересованій особі.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1