Справа №705/4281/20
1-кс/705/1100/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2020 року
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
слідчого ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4
адвоката ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання слідчого СВ Уманського ВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903 від 28.10.2020, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бійський, Зональний район, Алтайський край, Росія, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, директора ТОВ «Сернік і КО», який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням, що погоджене з прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903 від 28.10.2020, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
В клопотанні слідчим вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що 28.10.2020 в світлий час доби, приблизно о 13 годині 45 хвилин, водій ОСОБА_6 , керуючи технічно справним автомобілем «RenaultKangoo», реєстраційний номер НОМЕР_1 рухався по сухому асфальтобетонному покриттю проїзної частини автомобільної дороги «Київ Одеса» з боку міста Київ у бік міста Одеса у місті Умань Черкаської області, де поблизу правого краю проїзної частини водій ОСОБА_6 зупинився.
В цей це час, попереду від вказаного транспортного засобу в зустрічному із ним напрямку рухався пішохід ОСОБА_8 . Водій ОСОБА_6 маючи можливість спостерігати за рухом пішохода ОСОБА_8 , який рухався в напрямку траєкторії його руху, відновив свій рух в напрямку вулиці Київська у місті Умань.
В ході подальшого руху водій ОСОБА_6 , маючи можливість стежити за дорожньою обстановкою та реагувати на її зміну, проявив неуважність до дорожньої обстановки, маючи можливість виявити та спостерігати рух пішохода ОСОБА_8 , який рухався на проїзній частині, перед початком руху не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам дорожнього руху, продовжив рух у вказаному напрямку, чим порушив вимоги п.п. 1.5, 1.7, 2.3 б) та 10.1. Правил дорожнього руху України, згідно яких:
- «1.5. Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху…не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків»
-«1.7. Водії … зобов`язані бути особливо уважними до таких категорій учасників дорожнього руху, як діти, люди похилого віку та особи з явними ознаками інвалідності»;
-«2.3 б). Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: ... б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, ... і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі»;
-«10.1. Перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.»;
Внаслідок порушення зазначених правил безпеки дорожнього руху, виконання яких було необхідною умовою для запобігання події, водій ОСОБА_6 допустив наїзд керованого ним транспортного засобу на пішохода ОСОБА_8 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді важкої відкритої черепно-мозкової травми, перелому склепіння черепа (перелом потиличної кістки справа з переходом на піраміду скроневої кістки, клиновидну кістку), забою, розтрощення головного мозку важкого ступеня, субдуральної гематоми зліва, САК, забою м`яких тканин голови, які відповідно до наказу МОЗ №6 від 17.01.1995 року відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя.
Між порушенням водієм ОСОБА_6 правил безпеки дорожнього руху, а саме вимог п. 10.1 Правил дорожнього руху України й наслідками, що наступили, - спричиненням потерпілому ОСОБА_8 , тяжкого тілесного ушкодження є прямий причинний зв`язок.

28.10.2020 року відомості по даному факту було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тобто порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжке тілесне ушкодження.
28.10.2020 року було встановлено особу, а саме ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вчинив вказаний злочин.
28.10.2020 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівниками поліції Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тобто порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжке тілесне ушкодження.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
29.10.2020 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме в даному випадку:переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою подальшого ухилення від кримінальної відповідальності;незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 та свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 з метою зміни їх показів;перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки до слідчого та суду з метою проведення процесуальних дій, також ОСОБА_6 схильний до вчинення кримінальних правопорушень і з метою ухилення від кримінальної відповідальності може вчинити новий злочин.
Приймаючи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив необережний тяжкий злочин за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, враховуючи наявні ризики щодо особи підозрюваного та враховуючи, що останній може вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідство приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки.
Просить: застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 діб; визначити ОСОБА_6 розмір застави в сумі, що відповідає вісімдесяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у грошовому еквіваленті 169440 гривень: в разі внесення ОСОБА_6 застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст.182 КПК України.

В судовому засіданні слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив суд задовольнити його в повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, пославшись на наявність обставин, що підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного в клопотанні злочину та наявність відповідних ризиків. В якості ризиків прокурор послався на те, що обвинувачений може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою подальшого ухилення від кримінальної відповідальності, так як ОСОБА_6 усвідомлює, що він вчинив необережний тяжкий злочин, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років а тому перебуваючи на більш м`якому запобіжному заході може уникати явки до суду, слідчого та прокурора;незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 та свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 з метою зміни їх показів, так як, підозрюваним було отримано копії процесуальних документів, які містять відомості з повними анкетними даними свідків, а тому без застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, іншим чином неможливо забезпечити його належну процесуальну поведінку;перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки до слідчого та суду з метою проведення процесуальних дій, також ОСОБА_6 схильний до вчинення кримінальних правопорушень і з метою ухилення від кримінальної відповідальності може вчинити новий злочин.
В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 . При цьому, заявив клопотання про застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, так як підозрюваний з 28.10.2020 по даний час знаходиться на стаціонарному лікуванні в зв`язку з погіршенням стану здоров`я, що підтверджується листом директора КНП «Уманська міська лікарня» за вих. № 725 від 30.10.2020. Крім того, на даний час відсутні ризики, на які вказував прокурор. Звертав увагу на недосконалість доказової бази вказаної підозри, запевняв суд щодо відсутності наміру підозрюваного зникнути (не з`являтись до слідства чи суду) чи впливати на хід слідства.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника та вказував, що має постійне місце реєстрації та проживання. На даний час перебуває на стаціонарному лікуванні та дуже погано себе почуває. Вину у вчиненому кримінальному правопорушенні не визнає, він не мав наміру вчиняти будь-який злочин.
Вислухавши доводи слідчого та прокурора, думку захисника, підозрюваного, дослідивши клопотання та копії матеріалів кримінального провадження, додані до клопотання на його обґрунтування, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
В провадженні СВ Уманського ВП ГУНП в Черкаській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903 від 28.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

28.10.2020 о 21 годині 38 хвилин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та поміщено до ІТТ № 2 ГУНП в Черкаській області.

29.10.2020 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжке тілесне ушкодження.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, у відповідності до вимог ч.1 ст.194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016 року №5-328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 зазначеного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження № 0000903 від 28.10.2020, долученими до клопотання та дослідженими в судовому засіданні, а саме: повідомленнями на лінію «102», які зареєстровані у ЖЕО Уманського ВП ГУНП в Черкаській області; протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 28.10.2020 року; показами свідка ОСОБА_9 від 28.10.2020 року; показами свідка ОСОБА_10 від 28.10.2020 року; показами свідка ОСОБА_11 від 29.10.2020 року;пред`яленням особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_11 від 29.10.2020 року; заявою про добровільну видачу картки-пам`яті із відеозаписом розвитку ДТП від 28.10.2020 року; довідкою із діагнозом потерпілого постраждалого внаслідок ДТП ОСОБА_8 із КНП «Уманської міської лікарні» УМР від 29.10.2020 року №723; протоколом затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України від 28.10.2020.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності досліджених під час розгляду клопотання доказів, які об`єктивно вказують на обґрунтованість припущення про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, приходить до висновку про обґрунтованість підозри по кримінальному провадженню № 0000903 від 28.10.2020відносно ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

При цьому, надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.
З огляду на зазначене а також те, що ОСОБА_6 на виклики до слідчого та в судове засідання з`явився, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшов свого підтвердження ризик можливого ухилення від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення підозрюваним від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.

При застосуванні запобіжного заходу, судом також враховано дані про соціальні зв`язки ОСОБА_6 та спосіб життя, та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор не довів, що інший, більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням підозрюваного під вартою, не зможе запобігти вказаним в клопотанні слідчого ризикам. Тому на підставі вищевикладеного, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених частиною п`ятою ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання і доведених ризиків. В даному випадку, такий запобіжний захід буде відповідати засадам розумності і пропорційності застосування такого запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, тобто така заборона не передбачає примусової ізоляції підозрюваного від суспільства. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , вагомість наявних доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, наявність міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені частиною 1 ст.177 КПК України, а саме: може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків та інших осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов до висновку про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме запобіжного заходу у виді домашнього арешту, поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Отже, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які присутні посилання в клопотанні та досліджені в суді, дають достатні підстави вважати, що запобігти вказаному вище ризику та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, і тому клопотання слідчого щодо застосування запобіжного заходу тримання під вартою задоволенню не підлягає.
Клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 про застосування домашнього арешту в нічний час доби відносно ОСОБА_6 необхідно задоволити.
Керуючись ст.ст. 177,178, 181, 183,184, 186,194, 195, 196,309 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Уманського ВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , що погоджене прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903 від 28.10.2020, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.
Клопотання захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про обрання відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22.00 год. по 06.00 год. наступного дня, у межах строку досудового розслідування, тобто до 28.12.2020 включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 додаткові процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
3) утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Підозрюваного ОСОБА_6 звільнити з-під варти негайно із зали суду.
Продовження цього строку можливе у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.
Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, до підозрюваного може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваному протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.
Повний текст ухвали оголошено 03 листопада 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1