н/п 1-кс/953/6987/20
УХВАЛА
"08" вересня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.07.2020 о 17 год. 46 хв. в зону митного контролю МАПП «Гоптівка» смугою руху «зелений коридор», в напрямку руху з України до Російської Федерації в`їхав транспортний засіб «HYUNDAI TERRACAN», реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
При усному декларуванні ОСОБА_4 , який керував транспортним засобом «HYUNDAI TERRACAN», реєстраційний номер НОМЕР_1 , не заявив, що переміщує товари або предмети, які заборонені або обмежені до переміщення через митний кордон України.
Проте, в ході митного огляду, після спрацювання службового собаки «Любомир» на транспортний засіб «HYUNDAI TERRACAN», реєстраційний номер НОМЕР_1 , яким керував громадянин України ОСОБА_4 , в підлокітнику та у відсіку, який знаходиться на торпеді зліва від руля, виявлено розсипом речовину рослинного походження сіро-зеленого кольору, яка за зовнішніми ознаками схожа на особливо-небезпечний наркотичний засіб канабіс. Також, службовий собака спрацював на сумку громадянина ОСОБА_4 де у паперовому згортку виявлено речовину рослинного походження сіро-зеленого кольору, яка за зовнішніми ознаками схожа на особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс.
21.07.2020 до слідчого відділу УСБУ в Харківській області надійшов висновок експерта №13/1/2180СЕ-20, в якому зазначено, що вилучена в ОСОБА_4 в ході проведення огляду місця події речовина, яка знаходилась в паперовому згортку в середині сумки, масою: 0,2850 грам є особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом з домішками. Маса канабісу, в перерахунку на суху речовину склала: 0,0717 грам.
21.07.2020 на підставі ст. 208 КПК України громадянина України ОСОБА_4 було затримано, в подальшому, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України, після чого було допитано в якості підозрюваного.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 22.07.2020 відносно громадянина України ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком до 20.09.2020 включно.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у вигляді конфіскації майна. Санкція статті, за якою підозрюється громадянин України ОСОБА_4 , а саме ч. 2 ст. 305 КК України, передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, наявність в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно відомостей щодо майна та суб`єкта права власності, є конкретним фактом, підтверджуючим право приватної власності на майно, яке належить громадянину України ОСОБА_4 .
Згідно з інформацією, яка міститься у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно (інформаційна довідка № 220151550 від 13.08.2020 р.), встановлено, що ОСОБА_4 на праві власності належить:
Як зазначено слідчим, орган досудового розслідування вважає необхідним розглядати клопотання про арешт майна за відсутності його власника у зв`язку з необхідністю забезпечення арешту майна.
З метою забезпечення конфіскації майна як додаткового виду покарання у випадку призначення його судом, запобігання його відчуження, орган досудового розслідування просить на час досудового розслідування та судового провадження накласти арешт на зазначене в клопотанні, належне підозрюваному ОСОБА_4 на праві власності майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання без їїо участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_4 , власник майна, у судове засідання не викликався, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 України, 21.07.2020 р. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечення можливої конфіскації майна, що передбачає санкція частини другої статті 305 Кримінального кодексу України, вважає за доцільне накласти арешт на зазначене у клопотанні слідчого нерухоме майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 на праві приватної власності, шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:
шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб.
Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1