Справа № 991/8373/20
Провадження1-кс/991/8597/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2020 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої службової особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 28.09.2020 про вчинене кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду із зазначеною скаргою.
Вимоги скарги мотивовані тим, що 28.09.2020 ОСОБА_3 надіслав до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокуратури (далі САП Офісу Генерального прокуратури) заяву про вчинення кримінального правопорушення. Вказана заява отримана САП Офісу Генерального прокуратури 30.09.2020, однак в порушення вимог ст. 214 КПК України відомості по заяві уповноваженою особою САП Офісу Генерального прокуратури до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) внесені не були, чим порушені права заявника. У зв`язку з чим заявник просить слідчого суддю зобов`язати уповноважену особу САП Офісу Генерального прокуратури внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 від 28.09.2020 про вчинення членами Кабінетів Міністрів України (з 2004 року і по даний час) та суддями кримінального правопорушення за ст. 364 КК України.
ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, зазначивши в скарзі клопотання про розгляд скарги у його відсутність.
Особа, бездіяльність якої оскаржується у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду скарги повідомлялись належним чином, про причини неявки слідчому судді не повідомили.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу у відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя дійшла такого висновку.
За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частиною 1 статті 306 КПК України визначено, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до САП Офісу Генерального прокурора із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 28.09.2020. В заяві наведено інформацію про можливі протиправні дії членів Кабінетів Міністрів України (з 2004 року і по даний час) та суддів, які, на думку заявника, кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.
Заявник у своїй скарзі вказує на те, що організована злочинна спільнота, до складу якої зокрема входять члени Кабінетів Міністрів України (з 2004 року і по даний час) та судді об`єднались з метою фізичного знищення громадян України пенсійного віку, що полягає у нарахуванні пенсій особам, які починали працювати за радянських часів та продовжували працювати за часів незалежної України, в заниженому розмірі. В результаті протиправних корупційних дій організованої злочинної спільноти, яка координується членами урядів України, які використовуючи своє службове становище, залучають для досягнення поставленої мети тисячі державних службовців, завдано збитків на суму понад трильйон гривень. У зв`язку з цим заявник вважає, що такі дії посадових та службових осіб свідчать про вчинення корупційного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджується Офісом Генерального прокурора. Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України. Злочином є передбачене КК України суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Склад злочину це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом. Об`єктивними ознаками складу злочину є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними суб`єкт і суб`єктивна сторона.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення), яка вказує на ознаки якого-небудь кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Заява ОСОБА_3 від 28.09.2020, за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди із нарахованими сумами щомісячного пенсійного забезпечення для певної категорії громадян, які на думку заявника, є замалими. Слідчий суддя зауважує, що порушені ОСОБА_3 питання мають адміністративно-правову природу, оскарження яких має встановлену процедуру. Подана ОСОБА_3 заява не містить об`єктивних даних про вчинення відповідними особами корупційного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, перелік осіб, які на думку заявника, вчинили злочин, є неконкретним, а зазначення про вчинення дій, які підпадають під ознаку ст. 364 КК України, має характер припущення.
Слідчий суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на його розгляд заявником, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань документи, з урахуванням наведеного вище, дійшла висновку, що скарга є необґрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 303, 304, 306, 307, 309, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :
Скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої службової особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 28.09.2020 про вчинене кримінальне правопорушення, залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1