У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.01.2021 Городоцький районний суд Львівської області
В складі слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городок скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність керівника Городоцької місцевої прокуратури, та зобов`язання до вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:
28.04.2020 скаржник адвокат ОСОБА_3 звернувся до Городоцького районного суду із скаргою на бездіяльність керівника Городоцької місцевої прокурори, яка полягає у нездійсненні контролю у кримінальному провадженні № 0000143 від 20 березня 2020 року.
Ухвалою слідчого судді 30.04.2020 було відмовлено скаржнику у відкритті провадження.
15.10.2020 колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду ухвалу від 30.04.2020 слідчого судді скасовано.
Ухвалою слідчого судді від 23.11.2020 скаргу прийнято до розгляду та призначено судове засідання на 30.12.2020. Однак, розгляд скарги не відбувся, в подальшому на інші дати призначені для розгляду скарги особа, в інтересах якої скаргу подано, ОСОБА_4 в судове засідання не явилась, заяв чи клопотань не подала, представник потерпілої суду не надав належних документів які б підтверджували його повноваження.
За приписами ст. 306 КПК України визначено порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування.
Так, частиною третьою вказаної статті визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
З аналізу вказаної правової норми випливає, що законодавцем встановлено імперативну норму, а саме розгляд скарги за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, і яка виражає у категоричних розпорядженнях держави чітко позначені дії і не допускає ніяких відхилень від вичерпного переліку прав і обов`язків суб`єктів.
Тобто, імперативна норма зобов`язує, як суд, розглядати справу за обов`язкової участі скаржника, так і особу, яка подала скаргу бути обов`язково присутньою при розгляді скарги.
З аналізу вищевикладеного, приходжу до висновку, що чинним КПК України, розгляд скарги у відсутність особи, яка її подала - не можливий.
Разом з тим, судом було вжито всіх вичерпних заходів щодо належного повідомлення скаржника про чергову дату та час розгляду справи, було роз`яснено про можливість участі у розгляді справи в режимі відеоконференції. проте, особа в інтересах якої подано скаргу ігноруючи норми КПК України в судові засіданні не з`являється, на розгляд скарги з використанням власних технічних засобів чи в режимі відеоконференцзвязку з приміщення іншого суду клопотань не подала, що в свою чергу може свідчити про зловживання процесуальними правами.
Такий висновок суду ґрунтується на приписах зазначених в КПК України (ст. 26 ч.1), і полягає в тому, що учасник процесу має право розпоряджатися своїми суб`єктивними правами до тих меж поки він не порушує прав інших учасників процесу, а також не порушує заборон, визначених в законі для забезпечення нормального виконання завдань кримінального судочинства.
Крім того, суд зазначає, що згідно із частиною другою статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Однак, в правовій позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеній в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування», у пункті 22 якого визначено правильною практику тих слідчих суддів, які в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, залишали скаргу без розгляду.
Таким чином, враховуючи зазначенні вище норми КПК України, суд зазначає, що розгляд скарги у відсутність особи, яка її подала є неможливим (пряма заборона ч. 3 ст. 306 КПК). Однак, при цьому законодавцем не регламентовано дій суду в разі неявки скаржника без поважних причин для розгляду його скарги. Але висновки Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які надані судам України, з метою застосування єдиної практики, орієнтують суди на прийняття рішення щодо залишення такої скарги без розгляду, що в свою чергу не позбавляє особу права повторно звернутись до суду та є гарантією реалізації прав такої особи визначених КПК України.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 26, 303, 304, 306 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:
Скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність керівника Городоцької місцевої прокуратури в кримінальному провадженні № 0000143 від 20 березня 2020 року, та зобов`язання до вчинення певних дій залишити без розгляду .
Копію ухвали направити особі в інтересах якої подано скаргу ОСОБА_4 .
Роз`яснити, що залишення скарги без розгляду, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду, в порядку визначеному КПК України.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1