Справа № 754/9048/20
У Х В А Л А
Іменем України

22 липня 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , в присутності підозрюваного ОСОБА_4 , захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004278 від 20.07.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:
22 липня 2020 року слідчим СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , подано до суду клопотання, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0004278 від 20.07.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, спробує незаконно впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, 21 липня 2020 року ОСОБА_4 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з ЄРДР, клопотання слідчого та додатки вручено підозрюваному.

Суд, вислухавши думку учасників розгляду клопотання, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставини, передбачені п. 3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Захисники та підозрюваний просили відмовити в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у порядку ст. 508 КПК України.

В судовому засіданні за клопотанням сторони захисту допитано матір підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_8 , яка пояснила, що її син дійсно страждає на психічний розлад, однак надати підтверджуючу даний факт документацію суду не може.

Слідчий суддя критично ставиться до доказів наданих стороною захисту, оскільки, надана виписка з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №13965 датована 11.10.2017 року, що не може підтвердити того, що на момент вчинення інкримінованого злочину ОСОБА_4 страждає психічним захворюванням. А рішення Подільського районного суду м. Києва від 18.09.2018 року не містить інформації на який час ОСОБА_4 госпіталізовано до медичного закладу.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється органом досудового розслідування у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, однак враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий, має визначене місце проживання на території України, до підозрюваного застосовується більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено в клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілого в даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 309, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:
Відмовити в застосуванні до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В задоволенні клопотання захиника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у порядку ст. 508 КПК України - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цлодобового домашнього арешту на строк два місяці, звільнивши його негайно з-під варти в залі суду.
Заборонити ОСОБА_4 до 22 вересня 2020 року відлучатись з будинку АДРЕСА_2 цілодобово.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 обов`язки протягом часу до 22 вересня 2020 року прибувати за кожною вимогою до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, прокурора; не спілкуватись з потерпілим, свідками в даному кримінальному провадженні, окрім як в присутності слідчого, прокурора чи суду; здати на зберігання слідчому, якому доручене проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу слідчого судді передати через слідчого до органів внутрішніх справ для виконання за місцем проживання підозрюваної.

Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя: