н/п 1-кп/953/1058/20
"05" листопада 2020 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі Київського суду в м. Харкова клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальним провадженню за обвинуваченням: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одружений, осіб на утриманні не має, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, запобіжний захід тримання під вартою,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 307 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 307 КК України.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що було обрано відносно останнього. В обґрунтування заявленого клопотання прокурор наполягав на наявності ризиків, передбачених п.1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачений та його захисник просили суд відмовити у задоволені клопотання прокурора, оскільки на їх думку жодних ризиків не існує.
Суд, заслухавши клопотання, думку учасників судового засідання, виходить з наступного.
До спливу продовженого строку судове провадження не було завершене.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключено у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , оскільки на його думку продовжують існувати обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3-5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченого: переховуватися від суду; впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду. Крім того, на час затримання обвинувачений не працював, не навчався, не одружений.
Більш того, звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням, за вчинення цього злочину КПК України не передбачено, що також є підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду.
Щодо ризику впливати на свідків, то суд зазначає, що обґрунтовує свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймає під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин, ризик впливу на свідків існує на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. На цей час свідки судом ще не допитані, що може свідчити про існування ризику незаконного впливу обвинуваченого на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Отже, суд погоджується з прокурором та також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України можливість обвинуваченого ОСОБА_4 переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.
Разом з тим, суд вважає недоведеними ризик можливості обвинуваченим вчинити інше кримінальне правопорушення, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки обґрунтованих підстав, які б свідчили про існування цих ризиків, прокурор не довів.
Суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Отже, враховуючи існування ризиків, передбачених п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого обвинувачується, дані про особу обвинуваченого, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому продовжує дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений у КПК України.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 330 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора задовольнити.
Вважати продовженим відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку 60 діб, тобто до 03 січня 2021 року включно.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись із м. Харкова без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання від 6 до 10 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до суду; повідомлення суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду.
Попередити заставодавця, що в разі не виконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Встановити строк дії даної ухвали з 05 листопада 2020 року по 03 січня 2021 року включно.
У задоволенні клопотання щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу відмовити.
Ухвала суду в частині запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, ОСОБА_4 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1