У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.01.2021 місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 09 листопада 2020 року та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

16.11.2020 року ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді із скаргою щодо порушення вимоги ст. 214 КПК України (в порядку ст. ст. 303-309 КПК України).

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 від 20.11.2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 09 листопада 2020 року та про не визнання особи потерпілою.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.12.2020 року постановлено ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.11.2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 09 листопада 2020 року та невизнання особи потерпілою, скасувати, призначивши новий розгляд скарги в суді першої інстанції.

Згідно з протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 06.01.2021 року слідчим суддею щодо розгляду даної справи визначено суддю ОСОБА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, після отримання заяви від 09 листопада 2020 року про злочин та не визнанні її потерпілою, посилаючись на те, що 09 листопада 2020 року звернулася до Закарпатської обласної прокуратури із заявою про злочин, скоєний ФОП ОСОБА_6 та долучено до заяви «офіційне повідомлення» ФОП ОСОБА_7 на запит від 01 жовтня 2020 року адвокату ОСОБА_8 .

У скарзі вказує на те, що 11 та 13 травня 2019 року нею подано дві заяви про злочини стосовно незаконного захоплення належних їй двох земельних ділянок у АДРЕСА_1 , на яких розпочато будівництво фундаменту будинку розміром 14х16 метрів під керівництвом посадових осіб Оноківської сільської ради. Зазначає, що Головою сільської ради ОСОБА_9 , головою земельної комісії ОСОБА_10 та підполковником поліції старшою слідчою в особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_11 (дівоче прізвище ОСОБА_12 ), яка оформила земельну ділянку на свою матір ОСОБА_13 , вчинено злочинні дії. Разом з цим, ОСОБА_3 зазначає, що ФОП ОСОБА_7 не знає, в його офісі не була, ніяких заяв та договорів на виконання земельно-технічної документації не писала, гроші за технічні документи не платила. Однак, саме ФОП ОСОБА_7 виготовив дві земельно-технічні документації нібито на замовлення особи ОСОБА_14 .

Беручи до уваги наведене, ОСОБА_3 просить зобов`язати Закарпатську обласну прокуратуру відомості за заявою громадянки ОСОБА_3 про злочин від 09 листопада 2020 року скоєний ФОП ОСОБА_7 , внести до ЄРДР за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 190 КК України; на період досудового слідства відсторонити ФОП ОСОБА_7 від виконання функціональних обов`язків; кваліфікувати протиправні дії ФОП ОСОБА_7 як скоєні у складі ОЗГ Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області; визнати ОСОБА_3 потерпілою та надіслати їй витяг із ЄРДР.

Заявник та її представник у судове засідання не з`явилися, при цьому згідно з прохальною частиною скарги просять розглянути скаргу без їх участі.

Уповноважена особа Закарпатської обласної прокуратури (прокурор) у судове засідання не з`явилася, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином шляхом надіслання судової повістки про виклик в суд рекомендованим поштовим відправленням (номер штрихкодового ідентифікатора: 218), що вручено 19.01.2021 року, про причини неявки не повідомлено.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, та положень ч. 3 ст. 306 КПК України, визнано можливим розгляд даної скарги у відсутності заявника, її представника та особи, бездіяльність якої оскаржується, на підставі поданих заявником доказів та наявних матеріалів справи.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Матеріалами справи встановлено, що заявник ОСОБА_3 звернулася до Закарпатської обласної прокуратури із заявою про злочин (для внесення в ЄРДР згідно з вимогами ст. 214 КПК України) від 09 листопада 2020 року, підписаною також її представником адвокатом ОСОБА_4 , згідно з якою просили: у відповідності до вимог ст. 214 КПК України внести до ЄРДР їх заяву про злочин, скоєний ФОП ОСОБА_7 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ; на період досудового слідства відсторонити ФОП ОСОБА_7 від виконання функціональних обов`язків; кваліфікувати протиправні дії ФОП ОСОБА_7 в складі ОЗГ Оноківської сільської ради по «незаконному рейдерському відібранню» земельних ділянок у жителів села Оноківці Ужгородського району Закарпатської області; визнати ОСОБА_3 потерпілою та надіслати витяг із ЄРДР.

Вказану заяву ОСОБА_3 отримано Закарпатською обласною прокуратурою 10.11.2020 року, що підтверджується тренінгом поштового відправлення (номер штрихкодового ідентифікатора: 8798), що також було встановлено Закарпатським апеляційним судом в ухвалі від 10.12.2020 року, згідно з якою скасовано ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.11.2020 року.

Згідно з наявним у матеріалах справи витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000491, 13.11.2020 були внесені відомості за заявою ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом можливого вчинення ФОП ОСОБА_15 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України до ЄРДР, що має прояв у підробленні земельно-технічної документації земельної ділянки, кадастровий номер :116017:183.
Листом начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_16 від 16.11.2020 року за № 09/2-86-19 ОСОБА_3 повідомлено, що Закарпатською обласною прокуратурою розглянуто її звернення про можливе підроблення земельно-технічної документації на земельну ділянку, кадастровий номер: :116017:183, та розпочато кримінальне провадження № 0000491 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, досудове розслідування у якому доручено СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області. Досудове розслідування триває.

Тобто, на даний час за заявою ОСОБА_3 відкрито кримінальне провадження та проводиться досудове розслідування по викладених нею фактах за ч. 1 ст. 366 КК України (складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів).

Разом з тим, як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування за заявою ОСОБА_3 по викладених нею інших фактах, а саме: протиправних дій ФОП ОСОБА_7 в складі ОЗГ Оноківської сільської ради по «незаконному рейдерському відібранню» земельних ділянок у жителів села Оноківці Ужгородського району Закарпатської області, не вчинено. Дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 про злочин щодо всіх фактів, повідомлених заявником, та у зазначеній частині відсутні.

За приписами ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

За змістом вказаної норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.

В ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 10.12.2020 року, якою було скасовано ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.11.2020 року, було констатовано, що слідчим суддею не вирішено доводи скарги про те, що відомості про кримінальне правопорушення були внесені з невірною кваліфікацією, а саме не кваліфіковано дії ФОП ОСОБА_7 , які вчинені у складі організованої злочинної групи, оскільки в заяві ОСОБА_3 про злочин від 09.11.2020 року вказується на те, що саме ОСОБА_7 вчинено злочини, передбачені ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.
Із змісту заяви ОСОБА_3 про злочин від 09.11.2020 року вбачається, що заявником вказується про факт вчинення протиправних дій ФОП ОСОБА_7 , які вчинені у складі організованої злочинної групи.
Відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо всіх фактів, повідомлених заявником у заяві про злочин, не внесено.

Що стосується того, що в заяві ОСОБА_3 про злочин від 09.11.2020 року вказується на те, що саме ОСОБА_7 вчинено злочини, передбачені ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України, слідчий суддя зауважує, що заява про злочин не містить посилання на відповідні статті КК України.

З цього приводу слідчий суддя також зазначає, що у разі оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає в у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК України, суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався слідчий чи прокурор процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Враховуючи викладене, право визначення попередньої правової кваліфікації при внесенні відомостей до ЄРДР належить слідчому, прокурору.

При цьому слідчий суддя зазначає, що заявник не позбавлений права на заявлення відповідного клопотання про належну, на його думку, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, а також зміну попередньої правовою кваліфікації під час досудового розслідування.

Однією з засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Не зважаючи на вказані вимоги закону, уповноважена особа Закарпатської обласної прокуратури жодних доказів, які б спростовували доводи скарги щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, викладених в заяві ОСОБА_3 про злочин від 09.11.2020 року щодо всіх фактів, повідомлених заявником, у відповідності до ст. 214 КПК України, до суду не надала.

Виходячи з наведених обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не представив слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для зобов`язання уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 09.11.2020 року щодо всіх фактів, повідомлених заявником, у відповідності до ст. 214 КПК України, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга стосовно бездіяльності щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви про кримінальне правопорушення є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, законодавством України, зокрема ст. 307 КПК України, встановлено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які він уповноважений постановити за результатами розгляду скарги.

Водночас, згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Виходячи з викладеного, повноваження слідчого судді на стадії досудового розслідування кримінального провадження визначені лише Кримінальним процесуальним законодавством України і, з урахуванням принципу верховенства права та відповідної практики Європейського суду з прав людини, не підлягають розширеному тлумаченню.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні вимог ОСОБА_3 скарги: на період досудового слідства відсторонити ФОП ОСОБА_7 від виконання функціональних обов`язків, слід відмовити, оскільки така не стосується повноважень та ухвали слідчого судді, яка постановлюється в порядку ст. ст. 303-307 КПК України, що унеможливлює задоволення скарги в цій частині.

Також слід зазначити, що наявність або відсутність конкретного складу злочину може бути встановлена слідчим в ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, яке за заявою заявника зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань. Під час досудового розслідування слідчий зобов`язаний перевірити всі факти, викладені у заяві про вчинення злочину та визначити остаточну кваліфікацію кримінального правопорушення. Всі встановлені обставини справи і повну кваліфікацію дій осіб, які будуть підозрюватись у вчиненні злочину (злочинів), слідчий може викласти лише в обвинувальному акті.

На стадії ж внесення в ЄРДР відомостей про злочин, короткий виклад обставин і попередня кваліфікація злочину визначаються суто особою, яка вносить відповідні відомості і ніхто не вправі вплинути на ці дії, які навіть не підлягають оскарженню слідчому судді.

За вимогами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді не віднесено визначення правової кваліфікації злочину.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

При цьому згідно з ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Таким чином, прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, а слідчий діє в межах своїх повноважень та проводить слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги в частині вимоги кваліфікувати протиправні дії ФОП ОСОБА_7 як скоєні у складі ОЗГ Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, слід відмовити, як передчасної.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, заявник ОСОБА_3 просить визнати її потерпілої. Відповідно до ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Так як відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення, станом на час розгляду даної скарги ще не внесено, тому вимога про визнання заявника потерпілою є передчасною та не підлягає задоволенню в цій частині.

Крім того, слідчий вважає за необхідне зазначити, що вимоги: на період досудового слідства відсторонити ФОП ОСОБА_7 від виконання функціональних обов`язків; кваліфікувати протиправні дії ФОП ОСОБА_7 як скоєні у складі ОЗГ Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області; визнання ОСОБА_3 потерпілою, окрім того, що є передчасними, є також предметом самостійного оскарження, а не в рамках скарги про невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З огляду на наведене, подана скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 про злочин від 09 листопада 2020 року щодо всіх фактів, повідомлених заявником, у відповідності до ст. 214 КПК України, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У задоволенні інших вимог скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1