Справа № 953/9368/20
н/п 1-кс/953/9790/20
"22" грудня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю у режимі відеоконференції підозрюваного - ОСОБА_3 ,
захисника - адвоката ОСОБА_4 ,
17.12.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана скарга, в якій заявник просить: скасувати повідомлення слідчого від 07.10.2020 про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 в частині підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 296, ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України за подіями 03.06.2020; зобов`язати слідчого за провадженням виключити з ЄРДР відомості про повідомлення ОСОБА_3 підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 296, ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України за подіями 03.06.2020.
На обґрунтування скарги заявник зазначає, зокрема, що підозра у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 296, ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України необґрунтована, оскільки ґрунтується на припущеннях слідчого та на висновках, які не відповідають фактичним обставинам, містить висновки, що повинні впливати на кваліфікацію дій підозрюваного, які протирічать один одному, та в діях ОСОБА_3 відсутній склад вказаного злочину. Досудове слідство проведено без урахування завдань кримінального провадження, спрямованих на проведення повного та неупередженого розслідування. Твердження щодо спільних дій об`єднаним єдиним умислом ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є припущенням слідчого, що не підтверджується будь-якими доказами та матеріалами кримінального провадження. При цьому ОСОБА_5 взагалі не встановлена та не допитана органом досудового розслідування, а слідчим не вживаються будь-які заходи спрямовані на її допит та встановлення місцезнаходження. Так маючи статус підозрюваного ОСОБА_5 навіть не оголошена в розшук. Останній абзац 11 аркушу повідомлення про підозру містить твердження, що біля 16-30 03.06.2020, точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_3 та інші підозрювані побачили у небі безпілотний літальний апарат та, будучи впевненими у тому, що його відносно учасників так званої Слобожанської січі безпідставно, на їх думку, використовують представники правоохоронних органів, вирішили вчинити напад на останніх та, шляхом виказування погроз вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна, перешкодити їм виконувати свої службові обов`язки. Вказане твердження є припущенням слідчого, що не підтверджується будь-якими доказами та матеріалами кримінального провадження. Абзац другий аркушу 12 повідомлення про підозру містить твердження, що реалізуючи злочинний умисел групи, ОСОБА_3 та інші підозрювані побачили автомобіль Рено Дастер, реєстраційний номер НОМЕР_1 , на якому селом пересувались співробітники УСБУ в Харківській області ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 і, помилково вважаючи, що це саме вони запускали безпілотний літальний апарат, стали переслідувати їх. Вказане твердження є вигадкою слідчого, що не підтверджується будь-якими доказами та матеріалами кримінального провадження. Також вказане твердження суперечить показам як самих потерпілих, так і показам підозрюваного ОСОБА_9 . Останній абзац аркушу 13 повідомлення про підозру містить твердження, що ОСОБА_3 бажаючи помститися потерпілим за невиконання їх вимог, зробив один постріл. Вказане твердження є припущенням слідчого, що не підтверджується будь-якими доказами та матеріалами кримінального провадження. Основною складовою вказаних злочинів є погрози, вбивство або замах на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків. Тобто між виконанням службових обов`язків конкретним працівником та діями особи, що вчинила посягання на життя цього працівника повинен бути стійкий причинно-наслідковий зв`язок. Винна особа повинна усвідомлювати, що об`єктом її посягань є не тільки співробітник правоохоронного органу, а ще й те що злочинні дії потягнуть якісь наслідки для певної службової діяльності цієї особи. Проте ОСОБА_3 не був раніше знайомий з жодним потерпілим у провадженні, ніколи їх не бачив, не був обізнаний про характер службових обов`язків, які вони виконували. Самі ж потерпілі, згідно протоколів допитів, заперечують зв`язок своєї діяльності у місці скоєння злочину з знаходженням там членів ТО Потон. Також в допитах ними повідомлено, що у час нападу, який відбувся за їх версією, вони взагалі відпочивали. Крім того, відеозапис чітко вказує на те, що огляд проводився в нічний час при штучному освітленні. Але до протоколу огляду додані фотознімки місця події, які зроблені у денний час, та вказують на те, що вони не могли бути зроблені у визначений в протоколі час проведення огляду. Факт внесення недостовірних відомостей до протоколу вказаної слідчої дії, а також мотиви внесення заступником начальника СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 недостовірних відомостей до протоколу огляду можуть пояснюватися даними, які містяться в іншому, наявному в матеріалах провадження, протоколі огляду місця події від 03.06.2020, який складено заступником начальника СВ Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 . Співробітниками поліції були виконанні дії, спрямовані на порушення права ОСОБА_3 на захист, щоб він не був обізнаний про свої права як затриманої особи, та на те, щоб не прийняв участі в огляді місця події, під час якого було оглянуто транспортний засіб потерпілих, що мало значення для повноцінного збору доказів, що не тільки відображають дійсний перебіг подій, а й виправдовують підозрюваного ОСОБА_3 ..
В судовому засіданні у режимі відеоконференції підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 підтримали подану скаргу, просили її задовольнити.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши документи та оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.
04.06.2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України.
07.10.2020 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 296 КК України, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, вчинене групою осіб; ч. 2 ст. 189 КК України, тобто вимога передачі чужого майна з погрозою пошкодження майна потерпілого, вчинене за попередньою змовою групою осіб; ч. 1 ст. 345 КК України, тобто погроза насильством щодо працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків; ч. 1 ст. 345 КК України, тобто погроза вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна щодо працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків; ст. 348 КК України, тобто замах на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінальних правопорушень, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.
Керуючись ст. ст. ст. 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1