Провадження № 1-кс/752/9621/20
У Х В А Л А

07 грудня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва, подане в рамках кримінального провадження №0000487 від 28.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України, клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна,-

встановив:

до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 в якому просить накласти арешт на вилучене під час обшуку 01.12.2020 приміщення за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 наступне майно: сім-картки 5 штук, банківські картки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , мобільний телефон «Xiaomi» з сім-карткою НОМЕР_13 , ноутбук «НР» sНОМЕР_14 .

Слідчий у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просив клопотання задовольнити з викладених підстав.

Слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власника майна, керуючись вимогами ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі та на підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Вивчивши клопотання, та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що слідчою групою слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000487 від 28.05.2020, щодо організації протиправного механізму з обміну грошових коштів (у тому числі електронні грошові кошти) та криптовалюти в мережі інтернет шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України.

Клопотання обгрунтовується тим, що досудовим розслідування встановлено, що на території України діє група осіб, яка всупереч законодавчим нормам, якими визначено право здійснення валютно-обмінних операцій в Україні виключно банками, що отримали банківську ліцензію, а також фінансовими установами, включеними до відповідного реєстру Нацкомфінпослуг, створили веб-ресурси в мережі Інтернет (без реєстрації юридичної особи та отримання відповідних дозвільних документів), за допомогою яких здійснюються незаконні операцій з обміну та обготівкування валюти, електронних грошових коштів та криптовалют (т.зв. «онлайн обмінники»).

Зокрема, встановлено, що громадянином України ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з групою осіб з числа громадян України організовано та впроваджено механізм шахрайства з використанням електронних гаманців в месенджері «Telegram» зазначений як « ОСОБА_7 » та використовує веб-ресурси в мережі Інтернет «vilkov.com» та «obmen.tech».

Також, відомо, що для збору/доставки великих сум грошових коштів для/від клієнтів, які користуються протиправними послугами ОСОБА_6 залучаються т.зв. «кур`єри», які за попереднім узгодженням з клієнтом домовляються про місце та спосіб прийому/передачі великих сум грошових коштів.

Таким чином, в діях ОСОБА_6 , ОСОБА_8 (здійснює адміністрування веб-ресурсів), ОСОБА_9 (здійснює прийом та обробку заявок на обмін та обготівкування грошових коштів), ОСОБА_10 (здійснює прийом та обробку заявок на обмін та обготівкування грошових коштів), ОСОБА_11 (здійснює прийом та обробку заявок на обмін та обготівкування грошових коштів), ОСОБА_12 (здійснює функцію кур`єра), ОСОБА_5 (здійснює функцію кур`єра), ОСОБА_13 (здійснює функцію кур`єра), ОСОБА_14 (здійснює функцію кур`єра), ОСОБА_15 (здійснює функцію кур`єра), ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 200 КК України.

Так, 01 грудня 2020 року на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшуку, в ході якого виявлено та вилучено: сім-картки 5 штук, банківські картки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , мобільний телефон «Xiaomi» з сім-карткою НОМЕР_13 , ноутбук «НР» sНОМЕР_14 .

01.12.2020 слідчим СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 вищевказані речі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, 01.12.2020 слідчим СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 вищевказані речі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Беручи до уваги вищевикладене, а також враховуючи що, слідчий у відповідності до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, також з метою збереження речового доказу, запобігання можливості знищення або відчуження майна, забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 170-173, 175 Кримінального процесуального кодексу України,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене під час обшуку 01.12.2020 приміщення за місцем проживання ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 наступне майно: сім-картки 5 штук, банківські картки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , мобільний телефон «Xiaomi» з сім-карткою НОМЕР_13 , ноутбук «НР» sНОМЕР_14 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1