КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого - ОСОБА_1.,

суддів - ОСОБА_2., ОСОБА_3.,

секретаря - ОСОБА_4.,

за участю:

адвокатів, які діють в інтересах

власника майна - ОСОБА_5., ОСОБА_6.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали клопотання за апеляційною скаргою адвоката, який діє в інтересах власника майна - ОСОБА_5., на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року, якою накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000120 від 11.02.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України,-

В С Т А Н О В И Л А :

05 серпня 2020 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7. про арешт майна у кримінальному провадженні №0000120 від 11.02.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, а саме: грошових коштів ТОВ «БК «Норма» (код 33880412) в сумі 2 898 406,00 гривень розміщених на рахунках НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3 в банківській установі Печерська Ф.АТ КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 300711).

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2020 рокуклопотання задоволено. Обґрунтовуючи своє рішення, слідчий суддя зазначив, що кошти на рахунках ТОВ «БК «Норма в банківській установі Печерська Ф.АТ КБ «Приватбанк», м. Київ, на час розгляду клопотання є такими, що відповідають критеріям, передбаченим ст.98 КПК України щодо речових доказів, оскільки містить в собі відомості, які можуть бути використані для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, існують достатні підстави вважати, що отримані внаслідок ухилення від сплати податків.

На вказану ухвалу слідчого судді адвокат, який діє в інтересах власника майна - ОСОБА_5., подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з ухвалою, вважає, що судове рішення винесено за відсутності правових підстав для арешту майна, відсутності належних та допустимих доказів наявності складу кримінального правопорушення. На думку апелянта, судом не враховано, що посадові особи ТОВ «БК Норма» не мають статусу підозрюваного, обвинуваченого, засудженого у кримінальному провадженні №0000120, а також те, що грошові кошти, на які накладено арешт, надійшли на рахунок підприємства на підставі законних та реальних господарських операцій. При цьому, матеріали клопотання не містили даних, які дають у сукупності підстави та розумні підозри вважати, що грошові кошти є доказом кримінального провадження або щодо них можливо застосувати захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, з огляду на протиправність та не аргументованість постанови слідчого про визнання коштів речовими доказами. Крім того, звертає увагу, що ТОВ «БК Норма» не може нести цивільну відповідальність, оскільки у кримінальному провадженні відсутній обґрунтований розмір неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, та розмір заявленого цивільного позову. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді від 10 серпня 2020 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання про арешт майна.

Представники прокуратури в судове засідання не з'явилися, причини своєї неявки суду не повідомили, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду. Тому, колегія суддів вирішила за можливе розглянути дану апеляційну скаргу за відсутності прокурора, оскільки це не суперечить положенням ч.4 ст.405 КПК України.

Заслухавши:

- доповідача - суддю апеляційного суду;

- представників власника майна ОСОБА_5. та ОСОБА_6., які підтримали подану апеляційну скаргу та просили задовольнити її у повному обсязі;

- ознайомившись з матеріалами клопотаннята обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Положенням ч.1 ст.131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, тобто з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

Як вбачається з матеріалів провадження, під час досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «БК «Норма» у період з 01.01.2016 року по 30.11.2018 року діючи умисно та за попередньою змовою з невстановленими особами, на території м. Києва, шляхом неправомірного включення до податкового кредиту податкових накладних ряду товариств, ухилились від сплати податку на додану вартість на загальну суму 5 799 053 грн. та податку на прибуток на загальну суму 1 796 635 грн., що є особливо великим розміром. Між тим, ТОВ «БК «Норма» має рахунки відкриті в банківській установі Печерська Ф.АТ КБ «Приватбанк», м. Київ, які містять в собі відомості, що можуть бути використані для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення.

Тому, розглядаючи клопотання слідчого про накладення арешту на майно, у відповідності до ст.173 КПК України слідчий суддя правильно встановив обґрунтованість вказаних грошових коштів, такими, що містять в собі відомості, що можуть бути використані для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення та прийшов до правильного висновку про те, що незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності доказів, які б свідчили про будь-які логічні та об'єктивні підстави вважати грошові кошти такими, що можуть бути використані для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, є безпідставними та необґрунтованими, так як слідчим доведено, що грошові кошти ТОВ «БК «Норма» розміщені на рахунках відкритих в банківській установі Печерська Ф.АТ КБ «Приватбанк», м. Київ,відповідають критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, щодо речових доказів, оскільки містять в собі відомості, що можуть бути використані для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення.

Посилання апелянта на те, що посадові особи ТОВ «БК «Норма» не мають статусу підозрюваного чи обвинуваченого у даному кримінальному провадженні, а також, що грошові кошти, на які накладено арешт надійшли на рахунок підприємства на підставі законних та реальних господарських операцій, не заслуговують на увагу, оскільки, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину. Лише зобов'язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Зважаючи на вищевикладене, в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об'єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт на грошові кошти ТОВ «БК «Норма» розміщені на рахунках відкритих в банківській установі Печерська Ф.АТ КБ «Приватбанк», м. Київ, діяв у спосіб і у межах законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому доводи апелянта стосовно незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу адвоката, який діє в інтересах власника майна - ОСОБА_5., на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року, необхідно залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу адвоката, який діє в інтересах власника майна - ОСОБА_5., залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року, якою накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000120 від 11.02.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, а саме: на грошові кошти ТОВ «БК «Норма» (код 33880412) в сумі 2 898 406,00 грн. розміщені на рахунках НОМЕР_1 (українська гривня), НОМЕР_2 (українська гривня), НОМЕР_3 (українська гривня) в банківській установі Печерська Ф.АТ КБ «Приватбанк», м. Київ (МФО 300711), залишити без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3