Провадження №: 1-кс/755/4549/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" жовтня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючого директором ТОВ «Фіштрейдінг», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000143 від 04.10.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

встановив

В провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000143 від 04.10.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26.07.2019 року відповідно до свідоцтва про смерть № НОМЕР_1 констатовано смерть ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В подальшому 02.08.2019 відкрито спадкову справу №64554676 відповідно до якої спадкодавцем виступає ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , єдиним спадкоємцем виступає ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В ході досудового розслідування встановлено, що після смерті ОСОБА_10 , але не пізніше 27.07.2019 року у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом, з корисливих мотивів при цьому предметом свого злочинного посягання, обрав автомобіль марки «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 , 2012 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 , власником якого у зв`язку із правом спадкування за законом виступає ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В свою чергу, ОСОБА_4 реалізуючи злочинний умисел спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом марки «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 , 2012 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 , керуючись корисливим мотивом, розробив злочинний план, що полягав у пред`явленні договору комісії №4978/19/000225 від 31.08.2019 року, в ТСЦ 3247 що за адресою: м. Буча, вул. Депутатська, 1-В, для подальшої перереєстрації транспортного засобу та незаконного отримання грошових коштів за продаж автомобіля.

В свою чергу, 20.08.2019 перебуваючи на території міста Києва, більш точний час та місце досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 сів за кермо автомобіля чим незаконно встановив контроль над транспортним засобом, використовуючи ключ запалення, запустив двигун автомобіля «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 , 2012 року випуску номер кузова НОМЕР_3 та почав незаконно користуватися відповідним автомобілем, чим незаконно вилучив транспортний засіб.

Разом з тим, в ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до інформації Міністерства Юстиції України «Національні інформаційні системи» будь-яких довіреностей на представництво інтересі ОСОБА_10 щодо т.з. НОМЕР_2 не видавалося.

В свою чергу, 31.08.2019, у невстановленому місці ОСОБА_4 отримав договір комісії №4978/19/000225 від 31.08.2019, який наче б то своїм підписом засвідчив ОСОБА_10 , предметом якого є автомобіля марки «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 .

В подальшому 04.09.2019, не маючи законного права на реалізацію автомобіля марки «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 , з метою незаконного заволодіння транспортним засобом, керуючись корисливим мотивом, з метою протиправного збагачення, за незаконний продаж автомобіля марки «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 , 2012 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 , ОСОБА_4 перебуваючи за кермом автомобіля «Toyota Higlender» білого кольору, д.н.з НОМЕР_2 прибув на територію ТСЦ 3247 що за адресою: м. Буча, вул. Депутатська, 1-В, де здійснив перереєстрацію транспортного засобу, чим незаконно реалізував автомобіль.

Відповідно до висновку автотоварознавчої експертизи №13-3/682 від 18.12.2019, вартість автомобіля марки «Тойота Хайлендр», 2012 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 становить 550310 грн.

В наслідок злочинних дій ОСОБА_4 потерпілій ОСОБА_12 та неповнолітньому ОСОБА_11 завдано шкоду на загальну суму 550310 грн.

31.08.2020 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України громадянину України ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: заявою потерпілої про вчинення кримінального правопорушення; протоколами допиту потерпілої ОСОБА_12 ;

- лікарським свідоцтвом про смерть від 26.07.19; протоколами допитів свідків ОСОБА_13 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_14 ; протоколом впізнання від 02.12.2019; протоколом огляду інформації бази даних «Безпечне місто» від 22.11.2019; аналізом інформацією операторів мобільного зв`язку; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Також слідчим в клопотанні зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 не перешкоджає перебувати йому в умовах СІЗО №13.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соціальний статус.

Підозрюваний просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисники підозрюваного просили відмовити у задоволенні даного клопотання слідчого та не обирати запобіжний захід, визнати необґрунтованою підозру оголошену ОСОБА_4 .

За таких обставин, слідчий суддя заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

В цьому випадку, вимоги ч.ч. 1, 2, 5, 6 ст. 132 КПК України, заявником дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинувачення, як передумовою, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України слідчий суддя, суд крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність його застосування слідчий, прокурор обґрунтовують тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинені діяння може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

В ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате досудове розслідування у ході якого 31.08.2020 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 289 КК України.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання про підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, з вищою освітою, одружений, має на утриманні неповнолітнього сина, ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючий директором ТОВ «Фіштрейдінг», зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має міцні соціальні зв`язки.

Слідчий суддя аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Щодо доводів сторони захисту про визнання необґрунтованою підозри оголошеної ОСОБА_15 слідчим суддею встановлено наступне.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують їх з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, оскільки як встановлено в судовому засіданні - підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статті яка йому інкримінується, переховувався від органів досудового розслідування та суду, що підтверджено в судовому засіданні постановою старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 21.09.2020 року про зупинення досудового розслідування та оголошення підозрюваного ОСОБА_4 у розшук, що свідчить про наявність ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, матеріали клопотання містять заяву потерпілої ОСОБА_16 з приводу вжиття заходів щодо її безпеки (а.к.18) та заяву ОСОБА_13 , допитаного в даному кримінальному провадженні в якості свідка, який також просить вжити заходів щодо його безпеки (а.к.75), що свідчить про наявність ризику визначеного п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Також судом враховано ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, особисто або через третіх осіб, шляхом погроз та залякування може незаконно впливати на інших свідків, а саме ОСОБА_17 та ОСОБА_14 , а так само на потерпілу ОСОБА_12 та потерпілого ОСОБА_11 у даному кримінальному провадженні, з метою схилити їх не свідчити проти підозрюваного, а також відмовитися від дачі показів, оскільки обізнаний про місця проживання та роботи останніх.

Щодо ризику, визначеного п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України судом встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі перешкоджав та і в подальшому може перешкоджати кримінальному провадженню, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій. Про вказаний ризик свідчить неявка без поважної причини підозрюваного ОСОБА_4 для проведення слідчих та процесуальних дій 01.09.2020, 02.09.2020, 03.09.2020, хоча останній належним чином був повідомлений про необхідність явки.

Також слідчим суддею враховується, що 15.09.2020 року старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звертався до слідчого судді з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу, оскільки ОСОБА_4 неодноразово не з`явився до суду для розгляду поданого 11.09.2020 року старшим слідчим СВ Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так захисниками підозрюваного зазначалось в судовому засіданні щодо перебування ОСОБА_4 на лікарняному. Проте, як вбачається із наданої захисниками копії декларації № 0001-1МЕ3-3900, ОСОБА_4 дійсно звертався до лікаря, разом із тим, дата звернення на даній декларації навмисно зіпсована. Із пояснення наданого захисником ОСОБА_18 встановлено, що датою звернення та укладання декларації з сімейним лікарем є 11.09.2020 року. Тобто ОСОБА_4 будучи обізнаним про дату, час та місце розгляду клопотання слідчого саме в день його розгляду судом. Діагноз зазначений в довідці: гостра інфекція верхніх дихальних шляхів. Синусит гострий. Гіпертонія неускладнена. Листок тимчасової непрацездатності до суду не надано.

Також слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи клопотання слідчого щодо наявності ризику, визначеного п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний, перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення в тому числі пов`язані із спричиненням шкоди здоров`ю потерпілої та свідків.

А тому, враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України, вважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, обґрунтованість підозри у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутація; майновий стан; розмір майнової шкоди, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, вказують на те, що обставини передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України є дійсними, в цей період, що, у світлі норм кримінального процесуального законодавства України, свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, на цій стадії провадження слідчий суддя не вправі перевіряти докази з точки зору їх належності та допустимості, а лише встановлює наскільки, а їх сукупність є достатньою вважати про ймовірну причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень.

Дані визначені п.п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України є дійсними так, як було встановлено наявність передумов регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 194 того ж Кодексу.

Таке обмеження права ОСОБА_4 на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, так як існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя, дослідивши надані сторонами докази у порядку ст. 94 КПК України, з огляду на встановленість факту наявності у провадженні обставин визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, вважає, що клопотання заявника підлягає задоволенню, як обґрунтоване.

Також, слідчий суддя при обранні запобіжного заходу підозрюваному враховує, що ОСОБА_4 затримано 06.10.2020 року, а тому строк утримання підозрюваного під вартою слід рахувати з моменту його фактичного затримання, тобто з 06.10.2020 року.

Також, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу як альтернативний запобіжний захід у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 420400 гривень 00 копійок, та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає необґрунтованим клопотання підозрюваного щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки даний запобіжний захід не зможе запобігти заявленим у клопотання ризикам.

Також безпідставним є клопотання сторони захисту щодо відмови у задоволенні клопотання слідчого, у зв`язку із доведенням наявності ризиків, регламентованих ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи вище викладене та керуючись вимогами ст.ст. 1-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановив

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000143 від 04.10.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, у межах шістдесяти днів, а саме з моменту його фактичного затримання до 04.12.2020 року, включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 420400 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

? прибувати до слідчого, прокурора, суду із встановленою періодичністю;

? не відлучатися із населеного пункту місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

? повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

? здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15:00 год. 12.10.2020 року.

Слідчий суддя: