Дата документу 21.10.2020 Справа № 937/5040/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУ № 937/5040/20 Слідчий суддя ОСОБА_1
Провадж. №11-сс/807/1113/20 Доповідач 2 інст. ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю:

скаржника ОСОБА_6

розглянула 21 жовтня 2020року у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 5 серпня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань Територіальним управлінням Державного бюро розслідування розташованого у м. Мелітополі.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_6 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить зобов`язати посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення суддею Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 кримінального правопорушення. В обґрунтування якої, зазначив, що 23 червня 2020 року звернувся до слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, що розташоване у м. Мелітополі ОСОБА_8 з заявою щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення стосовно судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 , а саме вчинення нею протиправних дій, які полягали у зазначенні недостовірної інформації з використанням свого службового становища у заяві, яка стала підставою для внесення відомостей до ЄРДР від 10.06.2020 в рамках якого, йому було надано витяг з ЄРДР для ознайомлення. 08 липня 2020 року з Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі він отримав відповідь, в якій зазначено, що підстав для внесення відомостей до ЄРДР не виявлено. У зв`язку з чим ОСОБА_6 звернувся до суду з даною скаргою на бездіяльність посадових осіб ТУ ДБР.
Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя вказав, що заява ОСОБА_6 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених в його повідомленні про злочини за ст.ст. 364, 366 КК України, натомість, вбачається незгода заявника із направленим суддею повідомленням про здійснення на неї тиску, що не може бути приводом для внесення відомостей до ЄРДР.
В апеляційній скарзі ОСОБА_6 , зазначив, що вважає оскаржувану ухвалу слідчого судді незаконною, необґрунтованою, ухваленою з грубим порушенням норм кримінального процесуального законодавства та Конституції України. На думку заявника, його заява була подана з дотриманням вимог ст.214 КПК України, Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та стосувалась вчинення суддею Херсонського міського суду Херсонської області протиправних дій щодо надання неправдивої інформації з використанням свого службового становища та з власних корисних мотивів. Жодних обмежень щодо внесення інформації стосовно суддів даним реєстром та ст.214 КПК України не встановлено, однак, в порушення вимог ст.214 КПК України службовими особами ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополь не було внесено до ЄРДР відомості, викладені у його заяві, не розпочато досудове розслідування, чим допущена бездіяльність. Вказує, що слідчий суддею було привласнено функції слідчого щодо доведеності законності дій (бездіяльності), яка полягає в тому, що слідчий суддя в ухвалі виклала обставини, які надало ДБР у відповіді на його заяву щодо скоєння злочину, однак не перевірила факт реагування слідчого згідно вимог ст.214 КПК України та не здійснила відповідного аналізу. Звертає увагу, що слідчий суддя вийшла за межі розгляду скарги в порядку ст.303 КПК України, а саме: здійснила втручання в досудове розслідування та фактично звинуватила заявника в скоєнні злочину, порушуючи принцип презумпції невинуватості. Просить скасувати ухвалу слідчого судді від 05.08.2020 року і постановити нову про задоволення його скарги.

Крім того, просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 05.08.2020 року, оскільки її копію отримав 18.08.2020 року, тому вважає пропущений ним строк з поважних причин.

В судове засідання апеляційної інстанції прокурор, будучи належним чином повідомлений про час і дату судового засідання не з`явився, тому колегія суддів вирішила за можливе розглянути провадження за відсутністю прокурора, що не суперечить положенням ч. 4 ст. 405 КПК України.

Позиції учасників судового провадження.
Скаржник ОСОБА_6 підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини та мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

Стосовно заявленного ОСОБА_6 клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, судова колегія, знаходячи поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, вважає необхідним поновити цей строк.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення у межах апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

При цьому судова колегія зауважує, що в ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування. З цього приводу слід аналізувати заяви, повідомлення щодо наявності у них конкретних фактів, які б давали підстави вважати наявними ознаки кримінального правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4,5 ч.5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно ч.4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч.1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно ч.1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що аналіз положень КПК України та Положень про порядок ведення ЄРДР дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя місцевого суду дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄДРД Територіальним управлінням Державного бюро розслідування розташованого у м.Мелітополі.

Так, судова колегія звернулася до змісту поданої ОСОБА_6 заяви до ТУ ДБР. Вказана заява стосується зазначеного заявником вчинення суддею Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 службового підроблення (внесення суддею недостовірної інформації у заяву про здійснення на неї погроз з боку працівника СБУ ОСОБА_6 ) та походить від внесення до ЄРДР відомостей за вказаною заявою судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 .

Хронологія подій свідчить, що подача ОСОБА_6 23.06.2020 року заяви про вчинення суддею Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 службового підроблення було здійснено після попереднього звернення судді з заявою про здійснення ОСОБА_6 на неї під час розгляду цивільної справи погроз. Вказане звернення судді було у формі повідомлення про втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя та було адресоване Вищій раді правосуддя, Генеральному прокурору України та направлено для відома Голові Служби безпеки України.

За наслідком відповідного повідомлення судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 10.06.2020 року були внесені відомості до ЄРДР за фактом здійснення на неї погроз.

Наведені обставини поряд із викладеними у заяві ОСОБА_6 даними не давали органу досудового розслідування підстав вважати наявними у діях судді ознак службового підроблення, кримінальна відповідальність за що передбачена ст. 366 КК України.
Зміст скерованої на адресу заявника ОСОБА_6 відповіді ТУ ДБР у м. Мелітополь, копія якої наявна у матеріалах провадження (а.с.4-5) засвідчує відсутність як фактичних, так і достатніх обставин які б свідчили про ознаки заявленого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що і було підставою для відмови у внесенні до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_6 стосовно судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_7 .
Отже, відсутність будь-яких переконливих даних, які можуть свідчити про вчинення зазначеного ОСОБА_6 кримінального правопорушення вказують на відсутність ознак бездіяльності правоохоронного органу щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

За встановлених обставин слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що заява ОСОБА_6 не містить в собі конкретних фактичних даних, які б вказували на ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 366 КК України, та слугували б підставою для їх внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до ст. 214 КПК України.

В судовому засіданні апеляційного суду скаржник ОСОБА_6 щодо обставин його заяви, поданої в порядку ст. 214 КПК України, вказав на процесуальні порушення при розгляді його скарги, поданої в порядку ст. 303 КПК України у вигляді відсутності документів, не оголошення судового рішення.
Під час апеляційного розгляду судова колегія мала у своєму розпорядженні матеріали сформованого судового провадження за відповідною скаргою заявника та матеріали за заявою ОСОБА_6 до ТУ ДБР, при вивченні яких підстав для висновку про неповноту судового розгляду, здійсненого слідчим суддею не вбачається.

Наявні матеріали є достатніми для перевірки доводів скаржника, натомість не підтверджують обставин наявності ознак вказаного ОСОБА_6 злочину, рівно як і не спростовують висновку слідчого судді.

Отже, сукупність наведених обставин схиляє судову колегію до висновку про обгрунтованність оскаржуваного рішення слідчого судді.
У відповідності до вимог ст. 376 КПК України судове рішення проголошується прилюдно негайно після виходу суду з нарадчої кімнати.
Судова колегія, відповідаючи на доводи апелянта щодо не оголошення судового рішення зауважує, що при оголошенні судового рішення не обов`язково мають бути присутні учасники провадження, що є волевиявленням самих учасників.
Журнал судового засідання фіксує оголошення ухвали за відсутності осіб, які брали участь у судовому розгляді.
Доводи апеляційної скарги не дають підстав вважати, що слідчим суддею були порушені норми кримінального процесуального закону, які б призвели до неправильного вирішення заявленого питання. Слідчий суддя, відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону, правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 5 серпня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 5 серпня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань Територіальним управлінням Державного бюро розслідування, розташованого у м. Мелітополі залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4