Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6493/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001859 від 09.06.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
УСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0001859.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.06.2020 приблизно о. 09 год. 00 хв. ОСОБА_4 , через відчиненні балконні двері проник до будинку АДРЕСА_1 де помітив ключі від автомобіля «Mitsubishi Pajero» номерний знак НОМЕР_1 , що стояв біля будинку. В цей час в нього виник злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом з метою здійснення поїздки на ньому..
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, взяв ключ автомобіля «Mitsubishi Pajero» номерний знак НОМЕР_1 та попрямував на вихід іх приміщення будинку до автомобіля.
Перебуваючи у дворі будинка, територія якого огороджена металевим парканом, ОСОБА_4 підійшов до автомобіля «Mitsubishi Pajero» номерний знак НОМЕР_1 , та за допомогою ключа відкрив двері, сів до салону та завів двигун. В подальшому розпочав рух, тим самим незаконно вилучив транспортний засіб із володіння власника, всупереч його волі.
Після чого, здійснивши виїзд за межі двору, шляхом пошкодження металевих воріт, керуючись технічно-справним автомобілем «Mitsubishi Pajero» номерний знак НОМЕР_1 на врегульованому перехресті вулиці Воздвиженської та Андріївського узвозу в місті Києві, спричинив дорожньо-транспортну пригоду, внаслідок якої, керований ним автомобіль зазнав значних механічних ушкоджень.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на це вказує те, що ОСОБА_4 усвідомивши невідворотність покарання може зникнути від органу досудового розслідування або суду та переховуватись, що в свою чергу призведе до неможливості закінчення розслідування. Також, санкція статті, що інкримінується підозрюваному передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строком від 5 до 8 років ОСОБА_4 усвідомивши міру покарання, може призвести до переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, вказує на те, що останній вже притягувався до кримінальної відповідальності, а саме: 05.03.2020 Голосіївським УП ГУНП у м. Києві за ч. 2 ст. 185 КК України. Незаконно впливати на потерпілого вказує той факт, що ОСОБА_7 може незаконно впливати на потерпілого, шляхом вмовляння чи залякування.
У судовому засіданні прокурор та слідчий внесене до суду клопотання підтримали просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник., в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
09.06.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк від 5 до 8 років.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Обґрунтована підозра підтверджується доданими до клопотання доказами: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 09.06.2020р.; протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 16.11.2019 р.; повідомленням про підозру ОСОБА_4 .
Згідно вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.
Оцінюючи ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілу, свідків, у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з повідомленої особі підозри та доказів якими вона обґрунтовується, при цьому, слідчим суддею було проаналізовано протоколи пред`явлення особи для впізнання, допиту потерпілої, свідка та інші матеріали, що були долучені до клопотання, а відтак, останній прийшов до висновку про обґрунтованість даних ризиків в цій частині.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує репутацію підозрюваного, який раніше неодноразово судимий, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за межами Київської області, відсутні місці соціальні зв`язки, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення.
А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 59 діб, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує доведеність на даний момент того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений без застосування насильства чи погрози його застосування, з урахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожитковоо мінімуму для працездатних осіб.
Слідчим в клопотанні заявлено про необхідність визначення розміру застави у розмірі 80 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001859, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.06.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково;
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 діб, та помістити його до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем);
В іншій частині в задоволенні вимог клопотання відмовити;
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали;
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він перебуває (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування зі свідками та потерпілими, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками, окрім сторони захисту та обвинувачення;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Ухвала слідчого судді діє до 07 серпня 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1