Провадження № 1-кс/643/3964/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.09.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання інспектора сектору дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000640 від 26.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000640 від 26.08.2020 за ч. 1 ст. 309 КК України за фактом незаконного обігу наркотичних засобів без мети збуту.

В ході досудового розслідування встановлено, що 25.08.2020 за адресою м. Харків пр. Ювілейний, буд. 51, у ОСОБА_4 , 1990 р.н. виявлено та вилучено полімерний пакет з невідомою речовиною.

Інспектор дізнання звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 25.08.2020, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування та для проведення судових експертиз.

До клопотання про арешт майна прокурором додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому прокурор посилається, що з 28.08.2020 по 07.09.2020 він та інспектор дізнання були зайняті у проведенні невідкладних слідчих дій в інших кримінальних провадженнях, що унеможливило подання клопотання у встановлений законом строк, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

Прокурор та особа, у якої вилучено майно, в судове засідання не з`явились, до клопотання додали заяви, в яких його підтримали, розгляд просили провести за їх відсутністю.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вважає його обґрунтованим, а причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області щодо незаконного обігу наркотичних засобів внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 309 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 25.08.2020 за адресою м. Харків пр. Ювілейний, буд. 51, у ОСОБА_4 , 1990 р.н. виявлено та вилучено полімерний пакет з невідомою речовиною.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Як вбачається з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій;

Проте спеціальною статтею, якою визначені вимоги до клопотання про арешт майна, а саме ч. 1 ст. 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Аналізуючи вказані норми закону, слідчий суддя приходить до висновку, що при розгляді клопотання про арешт майна застосуванню підлягає спеціальна норма, якою дізнавач не визначений особою, вповноваженою на звернення до слідчого судді, суду з вказаним клопотанням.

Така позиція законодавця, на думку слідчого судді, є цілком обґрунтованою, так як арешт майна передбачає обмеження одного з ключових, закріпленого в Конституції України, права права власності. У зв`язку з цим є цілком виправданими положення кримінального процесуального закону, закріплені в ч. 1 ст. 171 КПК України, які передбачають, що питання доцільності та необхідності арешту майна під час розслідування проступків має вирішуватись не особисто дізнавачем, а саме прокурором, який покликаний здійснювати нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Ухвалою слідчого судді від 28.08.2020 попереднє клопотання про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків, проте ні прокурор, ні інспектор дізнання на ухвалу слідчого судді уваги не звернув, її вимог не виконав та знов звернувся до суду із зазначеним клопотанням без усунення недоліків.

Таким чином слідчий суддя не вбачає правових підстав для задоволення клопотання про арешт майна. Керуючись ст.ст. 117, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Поновити строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

У задоволенні клопотання інспектора сектору дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000640 від 26.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України відмовити.

Майно негайно повернути особі, у якої його було вилучено.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1