Провадження №1-кс/369/2060/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.08.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Києві клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002880 від 13.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
У провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження за № 0002880 від 13.08.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 08 серпня 2020 року близько 03 год. 20 хв., ОСОБА_4 діючи спільно та за попередньою змовою, групою осіб із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи поблизу залізничного переїзду що розташований за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Тарасівка по вулиці Шевченка, буд. 2, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, що виразилась у спричиненні тілесних ушкодженнь раніше незнайомим особам, а саме: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Після чого ОСОБА_7 використовуючи травматичний пістолет «Ерма-55Р» 9mm серія НОМЕР_1 , який він відібрав у ОСОБА_11 , здійснив декілька пострілів у напрямку потерпілого ОСОБА_10 .
Після чого, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 з місця вчинення злочину зникли.
ОСОБА_4 слідчим СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області за погодженням із прокурором повідомлено про підозру у вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Таким чином, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, українець, уродженець с. Великі Ціпцевичі, Володимирецького району, Рівненської області, Рівненської області, не одруженого, маючого середню освіту, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.
Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.
Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту може бути застосованим до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;
- незаконно впливати на потерпілих, свідків, у кримінальному провадженні.
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній раніше неодноразово судимий за корисливий злочин, у зв`язку з чим, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років позбавленням волі (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне:
- підозрюваний немає постійного місця проживання, постійного місця роботи та законного джерела доходів;
- підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків.
Враховуючи ці обставини, існує реальний ризик залишення ним місця проживання з метою переховуватися від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.
Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, а ніж домашній арешт не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .
Під час судового засідання прокурор вимоги клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.

Відповідно до ст. 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 , та захисник ОСОБА_5 просили обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Вислухавши пояснення підозрюваного та його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме вагомість наявних доказів, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184,193,194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002880 від 13.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Антонівка, Володимирецького району, Рівненської області, українця, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, не працюючого зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 57 діб, тобто до 13 жовтня 2020 року (включно).

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- перебувати за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 та не відлучатися за межі місця проживання в період часу з 22:00 годин до 07:00 годин наступного дня, окрім як за вимогою слідчого, прокурора та суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному провадженні.
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя : ОСОБА_1