Справа №:755/9771/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" серпня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) колегіально судом у складі трьох суддів: ОСОБА_1 (головуючий-суддя), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , та сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду питання про виправлення описки в повному тексті ухвали Дніпровського районного суду м. Києва про самовідвід судді ОСОБА_1 у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000034,
в с т а н о в и в:
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року задоволено самовідвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .
При складанні повного тексту зазначеної ухвали Дніпровським районним судом м. Києва помилково зазначено дату постановлення ухвали «06 серпня 2020 року» замість правильного «03 серпня 2020 року».
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили.
Передбачену ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
Отже, виправлення допущених в рішенні суду описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.
Суд дійшов висновку про необхідність виправлення описки, а саме зазначення дати постановлення ухвали Дніпровського районного суду м. Києва про самовідвід судді ОСОБА_1 «03 серпня 2020 року» .
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379, КПК України, суд,
п о с т а н о в и в :
Виправити описку в повному тексті ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року про розгляд заяви про самовідвід судді ОСОБА_1 у кримінальному провадженні за № 0000034 від 01 липня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204,ч. 3 ст. 209 КК України, а саме вважати правильною дату постановлення ухвали «03 серпня 2020 року».
Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва.

Судді:

ОСОБА_15