Справа №463/9993/20
Провадження №1-кс/463/5904/20
У Х В А Л А

17 листопада 2020 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_3 , що погоджене прокурором Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000107 від 20 листопада 2019 року про арешт майна,

в с т а н о в и в :

слідчий як сторона кримінального провадження звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про накладення арешту на вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно.

Клопотання мотивує тим, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне провадження №0000107 від 20 листопада 2019 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України, та за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.233, ч.1 ст.366 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України.

12 листопада 2020 року, на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова, за адресою: АДРЕСА_1 у громадянина ОСОБА_7 вилучено телефон моделі Redmi by Xiaomi M1901F7G, який належить ОСОБА_7 (imei НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ), в якому містяться відомості, що можуть бути використані як доказ у вказаному кримінальному провадженні та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Враховуючи те, що вищевказане майно відповідає вимогам ч.1 ст.98 КПК України, та може бути використаний як доказ факту і обставин вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення його збереження, просить накласти арешт на таке.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з аналогічних підстав. Додав, що арешт вилученого майна необхідний для проведення експертиз та встановлення можливих контактів та переписки ОСОБА_7 з іншими фігурантами криміанального провадження.

Вирішивши питання можливості розгляду клопотання без участі інших учасників кримінального провадження, які були повідомленні належним чином, оглянувши представлені матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000107 від 20 листопада 2019 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України, та за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.233, ч.1 ст.366 КК України та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України, в ході розслідування якого перевіряються дані щодо можливого вчинення дій, спрямованих на незаконну приватизацію ТОВ «Бонус Медікус» приміщень за адресою: АДРЕСА_2 загальною площею 3151,8 кв.м..

12 листопада 2020 року, на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова, за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_7 вилучено телефон моделі Redmi by Xiaomi M1901F7G, який належить ОСОБА_7 (imei НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ), в якому містяться відомості, що можуть бути використані як у вказаному кримінальному провадженні.

Як вбачається із постанови від 12 листопада 2020 року, слідчим Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вилученого майна речовими доказами у кримінальному провадженні №0000107 від 20 листопада 2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення).

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучене майно є матеріальним об`єктом, який міг зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, який може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема контактів ОСОБА_7 з іншими фігурантами криміанального провадження, такий має вагоме доказове значення для кримінального провадження та може бути використані при проведенні експертиз.

А тому, з метою збереження вилученого майна, клопотання слід задоволити та накласти арешт вказане майно.

Керуючись вимогами ст. ст. 117, 170-173, 309, 395 КПК України, -

у х в а л и в :

клопотання задоволити.

Накласти у кримінальному провадженні №0000107 від 20 листопада 2019 року арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на мобільний телефон imei: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 моделі Redmi by Xiaomi M1901F7G, який належить ОСОБА_7 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1