Провадження №: 1-кс/755/319/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"21" січня 2021 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Київської місцевої прокуратури №3, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

УСТАНОВИВ:
Відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року, подання в.о. голови Деснянського районного суду м. Києва було задоволено, матеріали судового провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури №3, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, направлено для розгляду до Дніпровського районного суду м. Києва.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14 січня 2021 року визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

В обґрунтування доводів скарги заявник посилається на те, що ОСОБА_3 20.10.2020 року у скриньку в приміщенні Київської місцевої прокуратури №3 подала повідомлення про скоєння злочину щодо неї та 23.10.2020 року через електронну пошту було подано додаткові докази.
Особа, що подала скаргу в судові засідання 18 та 21 січня 2021 року не з`явилась, про розгляд скарги повідомлялась належним чином, шляхом направлення електронного листа про виклик до суду.
Представник Київської місцевої прокуратури №3 у судові засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, надав письмові заперечення, згідно яких просив у задоволенні скарги відмовити, оскільки 20.10.2020 року та 23.10.2020 року до місцевої прокуратури скарги від ОСОБА_3 взагалі не надходили, надавши копії заяв ОСОБА_3 та відповіді на них.
За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим його розгляд у відсутність особи, за скаргою якої здійснюється судове провадження та представника Київської місцевої прокуратури №3. При цьому слідчим суддею враховано положення ст. 22, 26, 306 КПК України.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність сторін, на підставі наданих доказів.
Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження приходжу до наступного висновку.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Виходячи зі змісту ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і є предметом оскарження в порядку ст.303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Відповідно до статті 60 КПК України, заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.
Заявник має право: 1) отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; 1-1) отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; 2) подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи; 3) отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.
Заявник, який є викривачем, крім передбачених цією статтею прав, має право в порядку, встановленому Законом України "Про запобігання корупції", отримувати інформацію про стан досудового розслідування, розпочатого за його заявою чи повідомленням.
Інформація надається слідчим або прокурором у строк не більше п`яти днів з моменту подання заяви.
Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 зверталась до Київської місцевої прокуратури №3, 09 жовтня та 20 жовтня 2020 року, вказані повідомлення були зареєстровані, відповідно зв № 7728-20 та 7727-20 від 26.10.2020 року.
Вивчивши вказані повідомлення, судом встановлено, що вони є схожими за набором непристойних та образливих висловів, проте не є тотожними із долученою до скарги заявою - «повідомленням від 20.10.2020 року про зкоеня злочіну».
А отже, суду взагалі не надано доказів, що 20 чи 23 жовтня 2020 року, ОСОБА_3 зверталась до Київської місцевої прокуратури із заявою (повідомленням) про злочин стосовно суддів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , працівників Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 та інших осіб, а відтак слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги.
Керуючись ст. 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Київської місцевої прокуратури №3, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення- відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_7