Справа № 301/2957/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" січня 2021 р. слідчий суддя Іршавського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ;
слідчого СВ Іршавського ВП Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 ;
власника майна ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Іршава Закарпатської області клопотання слідчого СВ Іршавського ВП Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000793 від 21.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст.185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділення Іршавського ВП Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Іршавського відділу Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий СВ зазначила, що у провадженні слідчого відділення Іршавського відділення поліції Хустського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000793 від 21.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом таємного викрадення чужого майна, поєднане з проникненням, а саме викрадення морозильної камери ємкістю 150 л., металевих листів загальною кількістю 14 листів з дворогосподарства, яке розташоване за адресою АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_2 .
21.12.2020 року до чергової частини надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешк. АДРЕСА_2 про те, що у період часу з 15 грудня по 18 грудня 2020 року невідома особа шляхом проникнення скоїла крадіжку з дворогосподарства яке належить заявнику за адресою АДРЕСА_1 , а саме морозильну камеру ємкістю 150 л., металеві листи загальною кількістю 14 листів.

30 грудня 2020 року на підставі ухвали слідчого судді Іршавського районного суду Закарпатської області від 23 грудня 2020 року проведено обшук території домогосподарства, будинку з надвірними спорудами, за адресою АДРЕСА_3 в ході якого виявлено та вилучено:
-морозильну камеру білого кольору марки «Zanussy» з верхнім відкриванням кришки;
-один килим червоного кольору розміром 2 м. на 3,67 м.;
-один килим у різнобарвний візерунок розміром 2,50 м. на 3,60 м.

Вказані речі органом досудового розслідування оглянуті та вилучені, що підтверджується протоколом обшуку від 30.12.2020 року за адресою : АДРЕСА_3 .
Відповідно до постанови про визнання речовим доказом та приєднання до справи речових доказів від 30 грудня 2020 року виявлені та вилучені в ході обшуку в АДРЕСА_3 , предмети визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню та передано на зберігання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_2 .
За вказаним фактом, відомості у відповідності до вимог ч.ч.1,4 ст.214 КПК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000793 від 21.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У судовому засіданні слідчий СВ Іршавського ВП Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити.
В судовому засіданні власник майна ОСОБА_4 просив клопотання задовольнити.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши слідчого СВ Іршавського ВП Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , слідчий суддя приходить до переконання про задоволення даного клопотання з наступних підстав.
Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За змістом частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом чітко визначені підстави накладення арешту майна.
Зазначена слідчим СВ мета застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження вказана як можливість використання вилучених речей як доказів у кримінальному провадженні, збереження речових доказів, проведення експертних досліджень.
Слід відмітити, що відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (тобто збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого СВ підлягає задоволенню, а захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.
Керуючись ст.ст. 98, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Іршавського ВП Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000793 від 21.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на:
-морозильну камеру білого кольору марки «Zanussy» з верхнім відкриванням кришки;
-один килим червоного кольору розміром 2 м. на 3,67 м.;
-один килим у різнобарвний візерунок розміром 2,50 м. на 3,60 м
та залишити їх на зберіганні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_2 із позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання даним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Іршавського районного суду : ОСОБА_1