У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , дослідивши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
21 грудня 2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла означена скарга адвоката ОСОБА_2 , яка відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді розподілена слідчому судді ОСОБА_1 .
У скарзі зазначено, що 16.10.2020 він звернувся до Національного антикорупційного бюро України із заявою про вчинення слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-1 КК України. Заява отримана Національним антикорупційним бюро України 19.10.2020.
Проте всупереч вимогам ст. 214 КПК України уповноважені службові особи Національного антикорупційного бюро України відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесли, що і стало підставою для звернення до суду із цією скаргою, поданою у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні серед іншого можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Отже слідчий суддя погоджується із тим, що бездіяльність про яку зазначається у скарзі підлягає оскарженню на досудовому провадженні.
Разом з цим скарга подана після закінчення 10-денного строку протягом якого вона могла бути подана.
У прохальній частині скарги скаржник порушує питання про поновлення строку на звернення із скаргою.
У скарзі зазначено, що попередньо із скаргою на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України звертався до Солом`янського районного суду м. Києва. Але із ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду від 05.11.2020 дізнався, що ця скарга підсудна Вищому антикорупційному суду.
Дослідивши матеріали скарги, оцінивши доводи наведені в обґрунтування поважності пропуску процесуального строку на звернення зі скаргою та докази надані на підтвердження цим доводам, слідчий суддя дійшов до такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.
Причини пропуску процесуального строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами
Зокрема до їх числа можуть відноситися: обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії вироку); інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.
В силу положень ст. ст. 22, 26 КПК України, вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.
Отже при встановленні поважності причин пропущення строку на подання скарги слідчий суддя має оцінити, чи об`єктивно непереборними були обставини, зазначені особою, яка подала скаргу, в обґрунтування причин пропуску звернення із скаргою.
Із змісту скарги можна дійти висновку, що обставиною, яка перешкоджала вчасно звернутися із скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування стало попереднє звернення до суду, який не наділений повноваженнями із розгляду цієї скарги та як наслідок повернення скарги.
Проте ухвала слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва, якою ОСОБА_2 повернуто матеріали скарги датована 05.11.2020. Скарга на бездіяльність органу досудового розслідування надіслана до Вищого антикорупційного суду лише 18.12.2020, тобто більше, ніж через місяць після постановлення ухвали про повернення скарги. В той час як, відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарга має подаватися протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Відомостей про те, що про існування ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва він дізнався не 05.11.2020, а пізніше скаржник не наводить. Жодних аргументів в обґрунтування неможливості звернення із скаргою у період між 05.11.2020-18.12.2020 скаржник не наводить.
Наведене унеможливлює задоволення клопотання про поновлення строку на звернення до суду із скаргою на бездіяльність у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, повертається якщо подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Отже, враховуючи встановлені обставини скаргу належить повернути.
Керуючись ст. ст. 33-1, 304, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення повернути суб`єкту звернення.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1