Дата документу 15.09.2020 Справа № 554/8412/20
У Х В А Л А
15 вересня 2020 року м. Полтава
Підставами для арешту майна слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 10.09.2020 року, близько 20.00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи на охоронюваній території КП «ПОКЛ ім. М.В. Скліфасовського ПОР» за адресою: м. Полтава, вул. Шевченка, 23, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, шляхом розбиття камінцем скла в дверях водія автомобіля «SUBARU FORESTER» червоного кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 , був обладнаний сигналізацією, та знаходився поруч з центральним входом до хірургічного відділення, таємно з салону автомобіля викрав відео реєстратор « FALCON» модель HD70-LCD, вартістю 2000 гривень ( зі слів потерпілого).
Після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 , з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_6 , матеріальної шкоди на вказану суму
Згідно протоколу огляду від 10.09.2020 року за адресою м. Полтава, вул. Шевченка, 23, на території КП «ПОКЛ ім. М.В. Скліфасовського ПОР» біля приміщення поліклініки було оглянуто та вилучено бувший у користуванні відео реєстратор « FALCON» модель HD70-LCD, та пусту жерстяну банку з під «Бренді Коли», які по кримінальному провадженню мають значення речових доказів.
Згідно протоколу огляду від 10.09.2020 року за адресою м. Полтава, вул. Шевченка, 23, на території КП «ПОКЛ ім. М.В. Скліфасовського ПОР» з автомобіля SUBARU FORESTER» червоного кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 було оглянуто та вилучено камінець, який по кримінальному провадженню має значення речового доказу.
Приймаючи до уваги, що вилучені 10.09.2020 року згідно протоколів огляду по вул. Шевченка, 23 в м. Полтава відео реєстратор « FALCON» модель HD70-LCD, та пуста жерстяна банка з під «Бренді Коли», а також вилучений з автомобіля SUBARU FORESTER» червоного кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , камінець, по кримінальному провадженню мають значення речових доказів, та мають суттєве значення по кримінальному провадженню.
На підставі викладеного, слідчий просить накласти арешт на вилучене майно.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надав до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити.
Власник майнав судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що майно, вилучене під час проведення оглядів від 10.09.2020 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене, відповідно до протоколів огляду від 10.09.2020 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю абочастково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

Накласти арешт на вилучені 10.09.2020 року речі, а саме: бувший у користуванні відео реєстратор « FALCON» модель HD70-LCD, пуста жерстяна банка з під «Бренді Коли», камінь, з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1