Провадження № 1-кс/201/4416/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001857 від 05.11.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001857 від 05.11.2020 року.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне залишити його без розгляду, зважаючи на наступні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Вимогами ч. 1 ст. 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є принцип диспозитивності, який знайшов своє відображення у положенні ст. 26 КПК України, зокрема, частиною третьої цієї статті передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 ст. 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як випливає з вимог ч. 1 ст. 642 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Як встановлено зі змісту клопотання про скасування арешту майна, останнє подано заявником ОСОБА_2 , однак до матеріалів цього клопотання не було долучено копії належним чином завірених документів щодо права останньої звертатися до слідчого судді із даним клопотанням, як особи, яка є володільцем або власником майна, на яке накладено арешт у кримінальному провадженні, при цьому, у поданому клопотанні також відсутні реквізити адреси місця проживання заявника ОСОБА_2 , що унеможливлює здійснити слідчим суддею виклик такої особи для участі у судовому засіданні щодо розгляду клопотання про скасування арешту майна, а також призведе до порушення прав останньої реалізувати процесуальні права щодо участі у розгляді цього питання.

Таким чином, з огляду на вищезазначені обставини, які унеможливлюють розгляд клопотання про скасування арешту майна, враховуючи неврегульованість зазначеного питання кримінальним процесуальним законом, застосовуючи у цьому випадку положення ч. 6 ст. 9 КПК України і принцип диспозитивності, передбачений ст. 26 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне залишити клопотання без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 8, 9, 26, 642, 174, 376 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001857 від 05.11.2020 року - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1