У Х В А Л А
Іменем України
03 листопада 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача - інспектора СД Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Старший дізнавач - інспектор СД Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.
Клопотання мотивоване тим, що СД Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000473 від 29.10.2020, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29 жовтня 2020 року о 00:20 год., працівниками патрульної поліції для перевірки документів біля будинку № 3, що по вул. Келецькій, в м. Вінниці, було зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який добровільно, в присутності понятих, із правої кишені своєї куртки дістав свій мобільний телефон та з-під його кришки видав два паперових згортки (один із них із грошової купюри номіналом 1 грн.), в яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору. В подальшому дані паперові згортки вилучено та поміщено до спеціального пакету № SUD 1062094 НПУ. (ЖЄО № 23536)

На даний час висновку експерта, на підставі якого можна зробити висновок про те, що вилучені речовини відносяться до заборонених до обігу речовин у органу досудового слідства немає, а відтак вилучені речі на даний час перебувають у статусі тимчасово вилученого майна.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що вилучені в ході огляду паперові згортки, є речовими доказами, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального проступку або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні. При цьому є достатні підстави вважати, що виявлені в ході огляду вище перераховані речі є забороненими у обігу та мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказами під час судового розгляду.

Дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 03.11.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання останній підтримує в повному обсязі.
Власник майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві дізнавача ОСОБА_3 , про дату, час та місце розгляду клопотання власник повідомлявся дізнавачем належним чином.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з частиною першою статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
З матеріалів справи вбачається, що СД Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000473 від 29.10.2020, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29 жовтня 2020 року о 00:20 год., працівниками патрульної поліції, для перевірки документів біля будинку № 3, що по вул. Келецькій, в м. Вінниці, було зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який добровільно, в присутності понятих, із правої кишені своєї куртки дістав свій мобільний телефон та з-під його кришки видав два паперових згортка (один із них із грошової купюри номіналом 1 грн.), в яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору. В подальшому дані паперові згортки вилучено та поміщено до спеціального пакету № SUD 1062094 НПУ. (ЖЄО № 23536)

Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 29.10.2020 та заявою ОСОБА_5 .
Постановою дізнавача від 29.10.2020 тимчасово вилучені речі визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які було вилучено під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дані речі слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження речей на час досудового розслідування та забезпечення їх схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказані речі, підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого інспектора задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучені речі у кримінальному провадженні №0000473, а саме: два паперових згортки (один із них із грошової купюри номіналом 1 грн.), в яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, які вилучено та поміщено до спеціального пакета № SUD 1062094 НПУ, в ході проведення огляду місця події 29.10.2020 за адресою м. Вінниця, вул. Келецька, 3, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого дізнавача - інспектора СД Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 .
Зобов`язати старшого дізнавача - інспектора СД Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя