Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/613/20
Номер провадження 1-кс/530/183/20

У Х В А Л А
іменем України

29.05.2020 р. м.Зіньків

Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , за участю слідчого слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 ,розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 ,про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :
Матеріали досудового розслідування, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 27.05.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст.246 КК України.

В клопотанні слідчого слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 ,погодженого прокурором Зіньківського відділу Миргородської місцевої прокуратури, ОСОБА_4 , ставиться питання про накладення арешту на вилучені 27.05.2020 року в ході огляду урочища «Панський байрак» поблизу смт. Опішня, Зіньківського району, Полтавської області верхні частини деревини, а саме: 1) стовбур верхньої частини дуба (дерево №2) із довжиною діаметру в місці зрізу 51 см., 2) стовбур верхньої частини дуба (дерево №3) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 3) стовбур верхньої частини дуба (дерево №4) із довжиною діаметру в місці зрізу 55 см., 4) стовбур верхньої частини дуба (дерево№5) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 5) стовбур верхньої частини дуба (дерево №6) із довжиною діаметру в місці зрізу 43 см., 6) стовбур верхньої частини дуба (дерево №7) із довжиною діаметру в місці зрізу 64 см., 7) стовбур верхньої частини дуба (дерево №8) із довжиною діаметру в місці зрізу 59 см., та один стовбур деревини клену (дерево №1) довжина діаметру на місці зрізу 29 см, зрізи із пнів та верхніх частин стовбурів дерев дуба, а саме: 1) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №2 діаметром 58см. та 51 см. відповідно; 2) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №3 діаметром 64см. та 46 см. відповідно; 3) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №4 діаметром 69см. та 55 см. відповідно; 4) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №5 діаметром 63см. та 46 см. відповідно; 5) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №6 діаметром 47см. та 43см. відповідно; 6) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №7 діаметром 76см. та 64 см. відповідно; 7) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №8 діаметром 77см. та 59 см. відповідно а також вказану трапяну рукавицю помаранчево-жовтого кольору із проризиновою поверхнею синього кольору, яку було поміщено в опечатаний пакунок «НПУ ГСУ» №INZ 1071167, а також тряпяну рукавицю.

Заслухавши обґрунтування клопотання слідчим, який підтримав клопотання з мотивів і підстав вказаних в клопотанні, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку.
Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, зокрема, закриттям кримінального провадження (п.5 ст. 3 КПК України).
Згідно ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Поняття верховенства права та його зміст розкрито у Рішеннях Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004 та від 11.10.2011 року №10-рп/2011.
Відповідно до положень ст.9 цього Кодексу, під час кримінального провадження слідчий зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу та інших актів законодавства (принцип законності). При цьому, слідчий зобов`язаний (а не має право) всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Разом з цим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами (ст.22 КПК України).
Відповідно до ст. 92 КПК України, обов`язок доказування покладається на слідчого, прокурора.
За нормами ст.40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких, зокрема, слідчий суддя встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч.1 ст.84 КПК України).
Належними є докази, які прямо або непрямо підтверджують існування чи відсутність інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст.85 КПК України).
Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення (ч.1 ст.94 КПК України).
В судовому засіданні встановлено, що в період часу з 25.05.2020 року по 27.05.2020 року невідома особа перебуваючи в 67 кварталі 3 поділу лісового масиву урочища «Панський байрак», розташованому поблизу смт.Опішня, Зіньківського району, Полтавської області здійснила незаконну порубку 7 дерев дуба та 1 клена.

Відомості по даному факту 28.05.2020 року внесено до ЄРДР за №0000215 за ч.1 ст. 246 КК України.

28.05.2020 року слідчим слідчого відділення Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 було проведено огляд урочища «Панський байрак», що знаходиться поблизу смт. Опішня, Зіньківського району, Полтавської області, де було виявлено незаконний поруб 7 дерев дуба та виявлено верхні частини дерева, а саме: 1) стовбур верхньої частини дуба(дерево №2) із довжиною діаметру в місці зрізу 51 см., 2) стовбур верхньої частини дуба(дерево №3) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см.,3) стовбур верхньої частини дуба(дерево №4) із довжиною діаметру в місці зрізу 55 см. ,4) стовбур верхньої частини дуба(дерево№5) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см.,5) стовбур верхньої частини дуба(дерево №6) із довжиною діаметру в місці зрізу 43 см., 6) стовбур верхньої частини дуба(дерево №7) із довжиною діаметру в місці зрізу 64 см., 7) стовбур верхньої частини дуба(дерево №8) із довжиною діаметру в місці зрізу 59 см., та один стовбур деревини клену(дерево №1) довжина діаметру на місці зрізу 29 см. Також із пнів та верхніх частин стовбурів дерев дуба було зроблено зрізи, а саме: 1) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №2 діаметром 58см. та 51 см. відповідно; 2) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №3 діаметром 64см. та 46 см. відповідно; 3) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №4 діаметром 69см. та 55 см. відповідно;4) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №5 діаметром 63см. та 46 см. відповідно; 5) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №6 діаметром 47см. та 43см. відповідно; 6) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №7 діаметром 76см. та 64 см. відповідно; 7) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №8 діаметром 77см. та 59 см. відповідно, які було вилучено до Зіньківського ВП. Також в ході огляду на місці події було виявлено тряпяну рукавицю помаранчево-жовтого кольору із проризиновою поверхнею синього кольору, яку було поміщено в опечатаний пакунок «НПУ ГСУ» №INZ 1071167 та вилучено до Зіньківського ВП. Дані стовбури дуба та клену було передано на зберігання під відповідальну розписку майстру лісу Опішнянського лісництва Диканського ДЛМГ ОСОБА_6 .

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню верхні частини деревини, а саме: 1) стовбур верхньої частини дуба (дерево №2) із довжиною діаметру в місці зрізу 51 см., 2) стовбур верхньої частини дуба (дерево №3) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 3) стовбур верхньої частини дуба (дерево №4) із довжиною діаметру в місці зрізу 55 см., 4) стовбур верхньої частини дуба (дерево№5) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 5) стовбур верхньої частини дуба (дерево №6) із довжиною діаметру в місці зрізу 43 см., 6) стовбур верхньої частини дуба (дерево №7) із довжиною діаметру в місці зрізу 64 см., 7) стовбур верхньої частини дуба (дерево №8) із довжиною діаметру в місці зрізу 59 см., та один стовбур деревини клену (дерево №1) довжина діаметру на місці зрізу 29 см зрізи із пнів та верхніх частин стовбурів дерев дуба, а саме: 1) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №2 діаметром 58см. та 51 см. відповідно; 2) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №3 діаметром 64см. та 46 см. відповідно; 3) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №4 діаметром 69см. та 55 см. відповідно;4) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №5 діаметром 63см. та 46 см. відповідно; 5) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №6 діаметром 47см. та 43см. відповідно; 6) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №7 діаметром 76см. та 64 см. відповідно; 7) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №8 діаметром 77см. та 59 см. відповідно а також вказану тряпяну рукавицю було визнано речовими доказами. При цьому зрізи та рукавицю було передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Зіньків, вул. Воздвиженська, 28, Зіньківського району, Полтавської області, а 7 стовбурів дуба та один клену було передано на зберігання під відповідальну розписку майстру лісу Опішнянського лісництва Диканського ДЛМГ ОСОБА_6 .

Згідно постанови про визнання і приєднання речових доказів від 27.05.2020 року вказано, що визнано речовими доказами: 1) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №2 діаметром 58см. та 51 см. відповідно; 2) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №3 діаметром 64см. та 46 см. відповідно; 3) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №4 діаметром 69см. та 55 см. відповідно; 4) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №5 діаметром 63см. та 46 см. відповідно; 5) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №6 діаметром 47см. та 43см. відповідно; 6) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №7 діаметром 76см. та 64 см. відповідно; 7) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №8 діаметром 77см. та 59 см; тряпяну рукавицю; верхні частини деревини, а саме: 1) стовбур верхньої частини дуба (дерево №2) із довжиною діаметру в місці зрізу 51 см., 2) стовбур верхньої частини дуба (дерево №3) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 3) стовбур верхньої частини дуба (дерево №4) із довжиною діаметру в місці зрізу 55 см., 4) стовбур верхньої частини дуба (дерево№5) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 5) стовбур верхньої частини дуба (дерево №6) із довжиною діаметру в місці зрізу 43 см., 6) стовбур верхньої частини дуба (дерево №7) із довжиною діаметру в місці зрізу 64 см., 7) стовбур верхньої частини дуба (дерево №8) із довжиною діаметру в місці зрізу 59 см., та один стовбур деревини клену (дерево №1) довжина діаметру на місці зрізу 29 см. (а.с.12).

Відповідно до квитанції про отримання та зберігання речових доказів, вилучених та отриманих стороною обвинувачення під час здійснення кримінального провадження № 0000215 зазначено посаду та особу, яка вилучила речові докази слідчий СВ Зіньківського ВП ОСОБА_7 (а.с.13).

Відповідно до копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 27.05.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст.246 КК України зазначено прізвища слідчих: ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .. Прізвище слідчого ОСОБА_7 відсутнє (а.с.3).

В судовому засіданні слідчий не надав ніяких документів та доказів на балансі якого підприємства знаходиться земля і ліс в якому здійснено порубку, хто є його власником. Кому причинено збитки.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Згідно ч.2 ст.168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з ч.7 ст.237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 30 Конституції України, проникнення до житла чи іншого володіння особи, проведення в них обшуку можливе не інакше як за вмотивованим рішенням суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 30 Конституції України, у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.
Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
За нормою ч. 1, 2 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Також, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).
Відповідно до положень ч. І ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації .майна як виду покарання або заходу кримінального-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Законодавець в положеннях ст. 171 КПК України висуває вимоги до клопотання про арешт майна. Також, ч. 1 ст. 173 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий не зміг в ході судового розгляду довести, по яким чинникам в розумінні ст. 98 КПК України, вказані зрізи та рукавиця являються речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000215 від 27.05.2020 року та в чому полягає ризик передбачений ст. 170 КПК України в його збереженні.
Ст. 169 КПК України визначає, що Тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту. Для накладання арешту на тимчасово вилучене майно обов`язково повинна бути наявна обґрунтована підозра, що передбачено ч. З ст. 132 КПК України. Обґрунтована підозра визнається такою, якщо є факти або інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення у межах кримінального провадження і це може бути підтверджено пред`явленою підозрою згідно зі ст. 276-278 КПК України, (рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, п. 175 Nechiporukand Yonkalov.Ukraine «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» Fох, CampbellandHartley v. The United Kingdom від серпня 1990, п. 32, Series А, №182). Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільне небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку. Відповідно до вимог КПК України, арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільна небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна. Відповідно до ст. 131 КПК України, тимчасове вилучення майна є видом забезпеченням кримінального провадження. Для можливості його подальшого утримання та накладення арешту у кримінальному провадженні слідчим повинна бути доведена наявність обґрунтованої підозри, чого вимагає ч. З ст. 132 КПК України. Згідно рішенні ЄСПЛ «Камензінда проти Швейцарії» суд дійшов висновку, що для проведення обшуку обов`язковим критерієм є наявність обґрунтованої підозри щодо знаходження предметів саме у приміщенні, в якому проводиться огляд. Тобто слідчий повинен довести зв`язок вчиненого кримінального правопорушення та знаходження екскаватор-бульдозер БАМ-2014 Б на базі трактора МТЗ-82.1, на який необхідно накласти арешт (вилучити). Відповідно до Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ судової практики щодо розгляду суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 року, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним. З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.
Суд також бере до уваги, що матеріали досудового розслідування внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 27.05.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ст.246 ч.1 КК України за фактом того в період часу з 25.05.2020 року по 27.05.2020 року невідома особа перебуваючи в 67 кварталі 3 поділу лісового масиву урочища «Панський байрак» розташованому поблизу смт.Опішня, Зіньківського району, Полтавської області здійснила незаконну порубку 7 дерев дуба та 1 клена, не містять відношення від підприємства або організації, якій спричинено збитки.

Також слідчий не надав доказу того, що існував ризик відчуження, пошкодження, приховування, псування перетворення чи знищення зрізів, деревини та рукавиці. На час розгляду клопотання, слідчий взагалі не надав ніяких доказів, де знаходяться зрізи деревини та рукавиці.
Речовими доказами в розумінні ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Арешт на майно з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.
В клопотанні слідчого взагалі не обґрунтовано, в суді не доведено, на підставі яких саме даних можна прийти до висновку, що верхні частини деревини, а саме: 1) стовбур верхньої частини дуба (дерево №2) із довжиною діаметру в місці зрізу 51 см., 2) стовбур верхньої частини дуба (дерево №3) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 3) стовбур верхньої частини дуба (дерево №4) із довжиною діаметру в місці зрізу 55 см., 4) стовбур верхньої частини дуба (дерево№5) із довжиною діаметру в місці зрізу 46 см., 5) стовбур верхньої частини дуба (дерево №6) із довжиною діаметру в місці зрізу 43 см., 6) стовбур верхньої частини дуба (дерево №7) із довжиною діаметру в місці зрізу 64 см., 7) стовбур верхньої частини дуба (дерево №8) із довжиною діаметру в місці зрізу 59 см., та один стовбур деревини клену (дерево №1) довжина діаметру на місці зрізу 29 см зрізи із пнів та верхніх частин стовбурів дерев дуба, а саме: 1) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №2 діаметром 58см. та 51 см. відповідно; 2) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №3 діаметром 64см. та 46 см. відповідно; 3) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №4 діаметром 69см. та 55 см. відповідно;4) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №5 діаметром 63см. та 46 см. відповідно; 5) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №6 діаметром 47см. та 43см. відповідно; 6) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №7 діаметром 76см. та 64 см. відповідно; 7) зріз із пня та верхньої частини дуба дерева №8 діаметром 77см. та 59 см. відповідно і рукавиця є доказом кримінального правопорушення, а з матеріалів, доданих до клопотання слідчого неможливо встановити, що вони відповідають критеріям ст.98 КПК України, мають відношення до кримінального провадження.
В матеріалах провадження відсутні будь-які дані, що будь-яка особа є обвинуваченим або, відповідно до чинного кримінального процесуального законодавства, набув статус підозрюваного по конкретному кримінальному провадженню.
Також у кримінальному провадженні не заявлено цивільних позовів, тому посилання слідчого в клопотанні про доцільність арешту є безпідставним.
Отже, враховуючи, що по справі відсутні докази того, що зазначенене вилучене майно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуті злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримані за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову, підстави для задоволення клопотання про арешт вказаного майна - відсутні.
З огляду на вказане вище, слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту не може визначити кому належать стовбури дерев, кому спричинено збитки, де знаходяться речові докази, кому вони передані на зберігання, слідчим не надано даних, що вказане вилучене майно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, вважає, що при вирішенні питання про накладення арешту на майно, враховує той факт, що обмеження права власності є недопустимим завданням кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 2 ст. 30 Конституції України, ст.ст. 131-132, 159, 233, 234-235, 237, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
По клопотанню слідчого слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 ,про накладення арешту на майно відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду області протягом п"яти днів з дня її проголошення.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору та сторонам.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1