У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 липня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0007181 від 18.07. 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч. 1 КК України, -

за участю прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах досудового розслідування кримінального провадження № 0007181 від 18.07. 2019 року за ознаками кримінального правопорушення ,передбаченого ст. 186 ч. 1 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, а саме: - 16.04.2019 Печерським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив і знову вчинив умисний злочин при наступних обставинах.

Так він, 18.07.2019 приблизно о 14.50 години, знаходячись в приміщенні магазину «КОЛО -44», що розташований проспекту Повітрофлотському, 25 в м.Києві, вирішив викрасти чуже майно.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на викрадення чужого майна, ОСОБА_4 18.07.2019 приблизно о 14.54 години, підійшовши до стелажів зі слабоалкогольними напоями, викрав чуже майно, яке належить ТОВ «АРІТЕЙЛ», а саме: пляшку напою енергетичного Red Bull, ємкістю 0,25 літра, вартістю 34,90 гривень без ПДВ, поклавши вищевказаний товар до лівої кишені шортів, в які він був одягнений. В цей час він був помічений продавцем вищевказаного магазину ОСОБА_8 , яка знаходилася в цей час в торговому залі та попросила його показати вміст кишені шорт, на що останній, зрозумівши, що його викрили, утримуючи при собі викрадене ним майно, раптово біг з приміщення магазину, на що ОСОБА_8 почала кричати вслід ОСОБА_4 , щоб він зупинився та повернув викрадене ним майно, при цьому вибігши з приміщення магазину, але ОСОБА_4 на прохання ОСОБА_8 не реагував та, продовжуючи утримуючи викрадене майно, побіг в невідомому напрямку.

Відкрито викравши вказане вище майно, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись ним на власний розсуд, спричинивши ТОВ « АРІТЕЙЛ « майнової шкоди на загальну суму 34,90 гривень.

Як зазначив прокурор, підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

-протокол прийняття заяви від ОСОБА_8 від 18.07.2019 про вчинення кримінального правопорушення,

-рапорт оперуповноваженого ВКП Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 про затримання особи, яка назвалася ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 біля будинку №37-А по вул. М. Липківського в м. Києві 18.07.2019 о 15.25 години.

-проток огляду місця події від 18.07.2019, згідно якого в приміщенні піцерії «Челентано», що розташована по вул. М. Липківського, 40 в м. Києві зі столу виявлено та вилучено жерстяну пляшку енергетичного напою «Red Bull» .

-протокол огляду місця події від 18.07.2019, згідно якого за адресою : м. Київ, вул. В. Липківського, 37-А в м. Києві затриманий, який назвався ОСОБА_4 , пояснив, що він 18.07.2019 приблизно о 15.40 години зайшов до магазину «КОЛО» та викрав банку «Red Bull», не розрахувавшись за нього, та побіг з викраденим з магазину, оскільки продавець побігла за ним. В подальшому забіг до приміщення піцерії «Челентано», де залишив викрадене майно на столі.

-протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,

-іншими матеріали кримінального провадження.

У органу досудового розслідування, за переконанням прокурора, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до середньої тяжкого злочину, санкція якого передбачає е покарання у виді штрафу від п`ятдесяти до ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або появленням волі на строк до чотирьох років, а тому прокурор переконував, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:

- усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.
- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного ОСОБА_4 , останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується вище зазначеними фактами. Так, ОСОБА_4 не має постійного доходу, не працює, на даний час суспільно-корисною працею не займається, а тому з метою наживи може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні корисливі кримінальні правопорушення й надалі.

-ризик незаконного впливу на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин для уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, що негативно вплине на стан судового розгляду даного провадження

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме: зникнути та перебувати тривалий час у розшуку.

Тому, прокурор прохав застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта загальна середня, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та прохав його задовольнити.

Захисник у судовому засіданні прохав визначити підозрюваному більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав думку захисника та прохав не застосовувати до нього тримання під вартою.

Заслухавши сторін провадження, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 5 частини 2 статі 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України вказані обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців.
Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Слідчий суддя враховує наведене, а також приймає до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, бере до уваги наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може вчинити нове кримінальне правопорушення, переховуватися від органу досудового розслідування, з метою гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, керуючись положеннями ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України, наявні обґрунтовані та переконливі підстави для визначення йому застави у розмірі, у межах 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Аналізуючи наведені вище обґрунтування, враховуючи відомості про особу підозрюваного, характер вчиненого кримінального правопорушення, можна прийти до вмотивованого висновку, що в разі обрання ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, останній негативно впливатиме на хід досудового слідства у даному провадженні, безпосередньо впливатиме на свідків у кримінальному провадженні, переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, уразі внесення застави, підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 підлягає звільненню з-під варти і на нього покладаються наступні обов`язки, передбачені частинами п`ятою статті 194 КПК України строком на 2 місяці, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 131,176, 183, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити .
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м. Києва, освіта середня, не працює, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , раніше судимого - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 15 вересня 2019 року до 15 г.25 хв.
Обрати в якості альтернативного запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 заставу у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 19 210 грн.
В разі внесення суми застави обвинувачений підлягає звільненню з під-варти негайно.
В такому випадку на обвинуваченого покладаються обов`язки строком на 60 днів, а саме: по першому виклику з`являтись до слідчого, прокурора, суду, повідомляти цих осіб про зміну свого місця проживання.
Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника по даному провадженню - прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення .

Слідчий суддя: