Справа № 466/3020/20
У Х В А Л А
19 червня 2020 року м. Львів

Шевченківський районний суд м.Львова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря с/з ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000700 від 04.03.2020 року про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львова, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, на утриманні має 2- малолітніх дітей, раніше судимий, останній раз вироком Шевченківського районного суду м.Львова від 08.04.2019 за ч.2 ст.187 КК України до 7 років позбавлення волі з конфіскацією майна, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час утримується в державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» /м.Львів, вул. Городоцька,20/,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

у с т а н о в и в:

на розгляді Шевченківського районного суду м.Львова перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000700 від 04.03.2020.

16.06.2020 прокурор подав клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строком на 60 днів.

Клопотання мотивує тим, що дія обраного запобіжного заходу закінчується 29.06.2020р., посилаючись на продовження існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, що стало підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З метою уникнення від кримінальної відповідальності обвинувачений може переховуватись від суду, продовжувати злочинну діяльність, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який у разі доведеності передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що свідчить про неможливість запобігання ризиків шляхом застосування більш м`яких заходів.

Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання прокурора та зазначив, що відсутні підстави, передбачені ст.177 КПК України. Просить суд оцінити соціальні фактори, у т.ч. наявність на утриманні 2-х малолітніх дітей, а також те, що обвинувачений на досудовому слідстві сприяв у розкритті злочину. До того ж клопотання прокурора оформлено з порушенням закону, т.я. запобіжний захід не обирався, а його просять продовжувати.

Обвинувачений ОСОБА_3 подав письмову заяву про згоду проведення судового засідання в режимі відеоконференції та не заперечив щодо клопотання прокурора.

Потерпілий ОСОБА_6 подав заяву про проведення судового засідання про у його відсутності для розгляду клопотання.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, дійшов такого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

04.03.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000700 внесено дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України в вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 .

04.03.2020 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України, а 28.04.2020 повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України.

З належно завірених копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вбачається наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення.

Ухвалою суду від 30.04.2020 року продовжено запобіжний захід ОСОБА_3 у виді тримання під вартою тривалістю 60 днів з 01.05.2020 і до 29.06.2020 включно без визначення застави.

У відповідності до ст.21 Конституції України гарантовано право на свободу та особисту недоторканність та передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У рішенні «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, визначено, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч.2 ст.187 КК України за вчинення даного злочину, може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від від семи до десяти років із конфіскацією майна.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 , крім наявності підстав, зазначених у ст.177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, пояснень учасників, приймає до уваги наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_3 даного кримінального правопорушення, передбаченого строку покарання, можливого до призначення у разі доведеності вини, особу обвинуваченого, який є особою, що раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, останній раз звільнився з місць позбавлення волі 29.12.19 та маючи непогашену судимість, обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину.

Так, судове провадження знаходиться на початковій стадії, не допитано потерпілого та свідків у справі, органом досудового слідства здійснюються заходи щодо встановлення іншої особи, яка була учасником злочину.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м"яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним в клопотанні

Судом встановлено, що ОСОБА_3 на даний час має соціальні зв`язки з особами, що схильні до вчинення кримінальних правопорушень, оскільки злочин вчинявся у складі двох осіб.

Отже, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину. Неодноразово пртягувався до кримінальної відповідальності та обізнаний щодо можливої відповідальності за вчинення злочину у разі його доведеності, може при цьому впливати на потерпілого та свідків з метою відмовити останніх від показань, що може перешкоджати проведенню судового слідства у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що до обвинуваченого ОСОБА_3 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, у т.ч. і домашній арешт.

Водночас, в ч.4 ст.183 КПК України зазначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Аналізуючи вимоги КПК України та наявні в розпорядженні суду документи, які додані прокурором в підтримку заявленого клопотання, суд приходить до висновку, що кримінальне правопорушення в якому обвинувачується ОСОБА_3 є тяжким, згідно ст. 12 КК України.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання прокурора є підставним і таким, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 177, 183 КПК України,суд, -

п о с т а н о в и в:

продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Львова, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час утримується в державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» /м. Львів, вул. Городоцька,20/ на 60 (шістдесят) днів з 30.06.2020 р. і до 28.08.2020 року включно, без визначення застави.

Копію ухвали вручити прокурору ОСОБА_4 , захиснику ОСОБА_5 , обвинуваченому ОСОБА_3 та скерувати начальнику державної установи «Львівська установа виконання покарань №19» /м. Львів, вул.Городоцька,20/ - для відома.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Львова.

Повний текст ухвали буде виготовлений 19.06.2020.

Суддя ОСОБА_1