Справа № 991/279/20
Провадження1-кс/991/279/20
У Х В А Л А
іменем України

12 лютого 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро

В С Т А Н О В И Л А:

1. До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання його заяви № 3712/03 від 03.01.2020.
1.1.У скарзі ОСОБА_3 просить зобов`язати керівника ГПД НАБУ внести до ЄРДР відомості заяви про вчинення кримінального правопорушення за № 3712/03 від 03.01.2020, зазначити в резолютивній частині ухвали визначену скаржником кваліфікацію злочинів за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 368, ч. 2 ст. 375, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 396, ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 256, ст. 170, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27 КК України, зобов`язати керівника ГПД НАБУ надати скаржнику належним чином засвідчені витяги з ЄРДР та пам`ятки про процесуальні права і обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні та повідомити суд про виконання ухвали суду.
1.2.Скарга обґрунтовується тим, що 08 січня 2020 року ОСОБА_3 подав до приймальні НАБУ заяву про вчинене кримінальне правопорушення № 3712/03 від 03.01.2020, однак у порушення ч. 1 ст. 214 КПК України його не було повідомлено про внесення до ЄРДР відомостей щодо цієї заяви.

2.Судове засідання декілька разів відкладалося, в тому числі за клопотанням скаржника. Так, на на 27.01.2020 скаржник подав клопотання про перенесення судового засідання у зв`зку з його участю в іншому судовому засіданні. В чергове судове засідання 12.02.2020 скаржник також не з`явився, подав клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з його участю в іншому судовому засіданні. Розглянувши це клопотання, слідчий суддя не вбачає підстав для відкладення судового засідання, оскільки з наданої скаржником повістки слідує, що судове засідання в Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду за його участю призначене на 12.02.2020 о 15 год. 30 хв., що не перешкоджало скаржнику забезпечити свою участь у судовому засіданні у цій справі з розгляду скарги на бездіяльність керівника ГПД НАБУ, яке призначене в цей день на 17 год. 00 хв. Тому причини неявки скаржника слідчий суддя визнає неповажними та проявом незацікавленості у результатах розгляду скарги, а чергове клопотання про відкладення судового засідання призводить до затягування судового розгляду такої скарги. У зв`язку з цим, а також з метою дотримання розумних строків розгляду скарги та недопущення затягування судового процесу, зважаючи на те, що скарга містить достатньо матеріалів для її розгляду по суті, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити розгляд скарги за відсутності скаржника.
Особа, бездіяльність якої оскаржується, в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні ( ч. 4 ст. 107 КПК України).

3.Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшла таких висновків.
3.1.У відповідності до положень ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. В свою чергу, примітка до ст. 45 КК України відносить до корупційних злочинів кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 366-1, 368-369-2 цього Кодексу.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КПК України і не мають повноважень здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не віднесені до його підсудності.
За таких умов слідчим суддею Вищого антикорупційного суду розглядаються скарги в порядку статі 303 КПК, зокрема, на бездіяльність слідчого виключно в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду (частина 1 статті 306 КПК України).
3.2.Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
3.2.1.У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
3.3.Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
3.4.За таких обставин, бездіяльність в сенсі кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:
-надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;
-наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;
-невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.
3.5.Як вбачається із поданої скарги, 08.01.2020 скаржник подав на ім`я керівника ГПД НАБУ заяву за вих. № 3712/03 про вчинене кримінальне правопорушення суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 . В цій заяві скаржник стверджує, що під час розгляду судової справи № 761/15641/19 за його скаргою на бездіяльність начальника СУ ФР ГУ ДФС України у м. Києві слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва вчинила ряд неправомірних, на його думку, вчинків, перелік яких скаржник наводить у заяві.
3.5.1.Проаналізувавши зміст заяви № 3712/03 від 03.01.2020, встановлено, що в ній по суті висловлюється незгода з рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва у справі № 761/15641/19. Скаржник наводить мотиви, які на його думку, свідчать про процесуальні порушення суддею вимог законодавства при розгляді його скарги на бездіяльність начальника СУ ФР ГУ ДФС України. При цьому в заяві ОСОБА_3 № 3712/03 від 03.01.2020 не зазначено обставин, що вказували або могли б свідчити про вчинення суддею Шевченківського районного суду м. Києва або іншими особами кримінальних правопорушень, з чим закон пов`язує внесення відомостей до ЄДРД. В свою чергу, оцінка судових рішень, прийнятих суддею, може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального перегляду, шляхом апеляційного і в установлених законом випадках, касаційного оскарження, а також в порядку дисциплінарного провадження.
3.6.Не оцінюючи обґрунтованість заяви ОСОБА_3 , з якою він звернувся до керівника ГПД НАБУ, на предмет наявності ознак складу злочину, слідчий суддя встановила, що в ній відсутні жодні відомості, що свідчать або можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення.
3.7. Крім того, слідчими суддями Вищого антикорупційного суду вже неодноразово розглядалися справи за скаргами ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД НАБУ, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання його аналогічних заяв про вчинення злочину суддею ОСОБА_4 під час розгляду справи № 761/15641/19 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність начальника СУ ФР ГУ ДФС України за тих же обставин. Так, на розгляді слідчих суддів Вищого антикорупційного суду перебували скарги ОСОБА_3 на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР за такими його аналогічними заявами: № 3537/25 від 25.11.2019 (справа № 991/2250/19, провадження № 1-кс/991/2811/19), № 3502/12 від 12.11.2019 (справа № 991/1806/19, провадження № 1-кс/991/2319/19), № 3591/12 від 12.12.2019 справа (№ 991/2730/19, провадження № 1-кс/991/3333/19). За результатами розгляду цих скарг слідчі судді Вищого антикорупційного суду відмовили у їх задоволенні - ухвалою від 05.12.2019 у справі № 991/2250/19, ухвалою від 30.01.2020 у справі № 991/2730/19 та ухвалою від 09.12.2019 у справі № 991/1806/19.
Також на розгляді слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перебуває справа № 991/280/20 (провадження № 1-кс/991/280/20) за аналогічною скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання його тотожної заяви № 3711/03 від 03.01.2020 про вчинення злочину суддею ОСОБА_4 під час розгляду справи № 761/15641/19. У цій заяві № 3711/03 від 03.01.2020 ОСОБА_3 описує ті ж самі порушення, які на його думку, вчинила суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 під час розгляду тієї ж справи № 761/15641/19 та про які йдеться у його заяві №3712/03 від 03.01.2020. Розгляд цієї справи № 991/280/20 призначений на 12.02.2020 о 17 год. 30 хв.
Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах. Однак, як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_3 вже звертався до НАБУ та до суду за вирішенням спірного питання щодо неправомірних, на його думку, дій слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва під час розгляду нею справи № 761/15641/19 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність начальника СУ ФР ГУ ДФС України. І з цього питання слідчими суддями вже неодноразово були прийняті відповідні рішення. Повторні і неодноразові звернення скаржника з аналогічними заявами з того ж самого спірного питання не узгоджується з принципом верховенства права. Тому з огляду на принцип правової визначеності слідчий суддя не може розглядати питання щодо зобов`язання слідчого, прокурора внести відомості до ЄРДР за заявою, яка містить ті самі обставини, щодо яких слідчими суддями вже були постановлені судові рішення.
4.Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Відсутність у матеріалах скарги інформації, яка свідчить про вчинення кримінальних правопорушень, підслідних Національному антикорупційному бюро і підсудних Вищому антикорупційному суду, а також постановлення слідчими суддями рішень щодо обставин, викладених в заяві № 3712/03 від 03.01.2020, зумовлює відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 26, 214, 303-304, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

1.У задоволені скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД НАБУ відмовити.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1