Справа № 522/9440/20
Провадження 1-кс/522/9036/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеської області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001108 від 11.06.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянин України, неодружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

-за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4
підозрюваний - ОСОБА_5 ,
захисник - ОСОБА_6
в с т а н о в и в:
до слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001108 від 11.06.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного мотивуючи наступним.

Так, ОСОБА_5 , та ОСОБА_7 , приблизно в червні місяці 2020, погодившись на виконання замовлення, від невстановленої слідством особи, щодо пошкодження чужого майна, а саме: транспортного засобу марки «MERCEDES S500» державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, який належить ОСОБА_8 , та яким користувався ОСОБА_9 , шляхом підпалу, за винагороду, неодноразово зустрічаючись з невстановленою слідством особою, розподіливши між ними ролі, відповідно до яких невстановлена особа повинна була повідомити про місце знаходження транспортного засобу, ОСОБА_5 , повинен був вчинити підпал транспортного засобу марки «MERCEDES S500», державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, а саме: облити вищевказаний автомобіль заздалегідь заготовленим нафтопродуктом - бензином та підпалити його, в той час як ОСОБА_7 , повинен був спостерігати за навколишньою обстановкою, щоб у разі виникнення небезпеки викриття їх злочинної діяльності сторонніми особами попередити про це ОСОБА_5 , а потім разом залишити місце скоєння злочину та в подальшому отримати грошову винагороду від невстановленої слідством особи.

Реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений пошкодження чужого майна шляхом підпалу, ОСОБА_5 , та ОСОБА_7 , 11.06.2020, близько 15 години 30 хвилин, діючи в межах спільної злочинної змови, прибули за адресою пров. Катаєва 3А, в м. Одесі, місце розташування якого напередодні їм повідомила невстановлена слідством особа, маючи з собою заздалегідь придбані ними нафтопродукти для вчинення підпалу, транспортного засобу марки «MERCEDES S500» державний номерний знак НОМЕР_1 .

Діючи згідно розподілених ролей, ОСОБА_7 , перебуваючи неподалік біля будинку №3А, де знаходився зазначений автомобіль, залишився спостерігати за навколишньою обстановкою, щоб у разі виникнення небезпеки викриття злочинної діяльності сторонніми особами попередити про це ОСОБА_5 , останній взявши пляшку з нафтопродуктами направився до транспортного засобу марки «MERCEDES S500» державний номерний знак НОМЕР_1 , після чого ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, підійшов до автомобіля, маючи при собі пластмасову пляшку, облив пальним передню частину автомобіля марки транспортного засобу марки «MERCEDES S500» державний номерний знак НОМЕР_1 , підпалив облиту рідину запальничкою та разом із ОСОБА_7 покинули місце скоєння злочину.

У результаті підпалу транспортного засобу марки «MERCEDES S500» державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору було пошкоджено: переднє ліве крило, переднє бокове дзеркало, водійські двері та лобове скло.
11.06.2020 о 15 год. 40 хв. ОСОБА_5 , затриманий в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

12.06.2020 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Органом досудового розслідування зазначено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнути кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто вчинити дії вказані у п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор підтримав клопотання у повному обсязі, та вважав за необхідне обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з метою уникнення ризиків зазначених у клопотанні.

Підозрюваний свою провину визнав, у вчиненому розкаявся та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник заперечила проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходжу до висновку про наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, який карається позбавленням волі на строк від 3 до 10 років.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується наступними документами: протоколом заяви потерпілого, протоколом допиту потерпілого, протоколом допитів свідків, протоколом огляду місця події під час якого вилучені речові докази, оглянутими та долученим у якості речових доказів відеозаписам, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчинені ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Так, на даний час, є всі підстави вважати, що підозрюваний за вчинення тяжкого злочину проти власності, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, так як він місця проживання чи реєстрації у м. Одесі немає, а тому є ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію кримінального провадження, слідчий суддя вбачає реальним ризик, що підозрюваний у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.

Зважаючи на характер кримінального правопорушення, слідчий суддя вбачає реальним ризик вказаний у п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливого вчинення підозрюваним іншого аналогічного злочину.

Крім цього, слідчий суддя враховує обставини зазначені в ст. 178 КПК України, а саме: відсутність стійких соціальних зв`язків у вигляді сім`ї та постійного місця роботи, постійного місця проживання, характеру кримінального правопорушення, а тому приходить до висновку про неможливість жодного із більш м`яких запобіжних заходів забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому застосування тримання під вартою, на даному етапі є виправданим.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Крім цього, відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, при розгляді питання щодо розміру застави, повинен взяти до уваги і ті обставини, хто в даному випадку визнаний потерпілим у кримінальному провадженні. Наявність двох повідомлень про підозру за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, не оцінюючи їх обґрунтованість, можуть вказувати на певну «спеціалізації» підозрюваного, що в свою чергу дає право слідчому судді прийти до висновку, що застава у передбаченому законом розмірі є безперечно недостатньою для запобіганням встановленим ризикам. Крім цього, на підтвердження вказаних висновків, вказує також відсутність офіційного місця роботи у підозрюваного. З урахуванням чого слідчий суддя вважає, що матеріальний стан підозрюваного є достатнім, для застосування більшого розміру застави ніж це передбачено Законом.
Також, слідчий суддя бере до уваги ті обставини, що підозрюваному інкримінується вчинення злочину шляхом підпалу, що в свою чергу є небезпечним способом, і могло завдати шкоди не тільки тій особі, майно, якої внаслідок злочину пошкоджено, а і іншим особам, в тому числі смертельної шкоди.
Зважаючи на вище викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що обґрунтованим розміром застави, який може бути сплачений підозрюваним і відповідає його матеріальному становищу є 715 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 187, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеської області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001108 від 11.06.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного - задовольнити

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 715 (сімсот п`ятнадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 1 502 930 (один мільйон п`ятсот дві тисячі дев`ятсот тридцять гривень).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; справа № 522/9440/20 провадження по справі 1-кс/522/9036/20.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) в межах строку досудового розслідування і обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 11.06.2020 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 09 серпня 2020 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

12.06.2020