"27" лютого 2020 р. Справа № 363/33/20
УХВАЛА
про арешт майна
27 лютого 2020 року м. Вишгород
Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , дослідивши клопотання слідчого СВ Вишгородського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000008, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Клопотання надійшло до суду 25.02.2020р.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, -

ВСТАНОВИВ
25 лютого 2020 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженню № 0000008, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.01.2020 року.

У вказаному клопотанні зазначено про те, що ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду від 11.01.2020р. клопотання слідчого про арешт майна було повернуто прокурору для усунення недоліків.

25.02.2020р. слідчим СВ Вишгородського ВП ГУНП в Київській області отримано копію ухвали слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області про повернення клопотання слідчого про арешт майна для усунення недоліків, яка надійшла до Вишгородського ВП ГУНП в Київській області 20.02.2020 року.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає поверненню прокурору на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном та ін.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст. 173 ч. 2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування , передача майна.
У поданому слідчим клопотанні не зазначено про те, яке саме вказаний предмет має відношення до вчинення кримінального правопорушення. Крім того, слідчим зазначено, що гербова печатка Хотянівської сільської ради Вишгородського району, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, однак слідчим не зазначено, яким саме чином було вчинено кримінальне правопорушення за допомогою гербової печатки Хотянівської сільської ради Київської області та якими особами.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 167 та ч. 3 ст. 168 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа підчас затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол.
Враховуючи те, що на час звернення із клопотанням про арешт майна, будь-яким особам не пред`явлено підозру у даному кримінальному провадженні, отже посилання слідчого про те, що вилучене під час огляду майно відповідає критеріям ч. 2 ст. 167 КПК України, є необґрунтованими, оскільки матеріали клопотання не містять даних про те, що вказане майно було підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засоби чи знаряддя вчинення злочину, передбаченого ст. 356 КК України.
Крім того, як вбачається з клопотання про арешт майна, 11.01.2020р. ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду клопотання слідчого про арешт майна було повернуто прокурору для усунення недоліків та встановлено термін 72 години для усунення недоліків з дня проголошення ухвали.

25.02.2020р. слідчим СВ Вишгородського ВП ГУНП в Київській області отримано копію ухвали слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області про повернення клопотання слідчого про арешт майна для усунення недоліків, яка надійшла до Вишгородського ВП ГУНП в Київській області 20.02.2020 року.

В матеріалах клопотання про арешт майна відсутні підтвердження того, що слідчим було отримано ухвалу слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області саме 25.02.2020р. та надходження вказаної ухвали до Вишгородського ВП ГУНП в Київській області 20.02.2020 року. Крім того, з часу винесення ухвали слідчого судді, про повернення матеріалів клопотання прокурору, а саме з 11.01.2020р. по день повторного звернення до суду 25.02.2020р., слідчий, прокурор не цікавились долею поданого клопотання, та не вжили заходів для усунення недоліків у встановлений ухвалою слідчого судді термін. Посилання слідчого про отримання клопотання копії ухвали лише 25.02.2020р. не підтверджується доказами. Крім того, ухвала слідчого судді від 11.01.2020р. про повернення клопотання про арешт прокурору, була відправлена до Єдиного реєстру судових рішень та відповідно оприлюднена у вільному доступі, а тому слідчий, прокурор, мали можливість з нею ознайомитись.
Також, як вбачається з ухвали слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 11.01.2020р., що саме прокурора у кримінальному провадженні було зобов`язано усунути недоліки клопотання, а не слідчого, а тому із повторним клопотанням, яким усунуті недоліки, повинен звертатися саме прокурор.
Крім того, матеріали клопотання не містять заяви (клопотання) прокурора про поновлення строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна.
Також, слідчий суддя при вирішенні питання щодо можливості розгляду клопотання слідчого звертає уваги на те, що клопотання було подано до суду в порушення вимог ч. 3 ст. 172 КПК України.
Відповідно до зазначеної норми закону, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
В матеріалах клопотання відсутня інформація про те чи повернуте, вилучене під час огляду, майно власнику та на якій підставі і де воно зберігається з часу проведення огляду, а саме з 02.01.2020р. за умови, що арешт на вилучене майно судом не накладався.
Таким чином, слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна подане з порушенням вимог ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог ст. 171 цього кодексу повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає поверненню прокурору. Крім того, у відповідності до вимог КПК України, слідчий суддя встановлює строк сімдесят дві години для усунення недоліків.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків, встановивши строк усунення недоліків сімдесят дві години з дня отримання прокурором копії ухвали.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя
Вишгородського районного суду
Київської області ОСОБА_1