КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1,
суддів при секретарі судового засідання ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 10 грудня 2019 року, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ПрАТ «АТП-1», на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року,

за участі: прокурора представника власника майна ОСОБА_6, ОСОБА_7,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_8, погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_9, та накладено арешт на майно ПрАТ «АТП-1» (), а саме: цінні папери у вигляді 100 % акцій ПрАТ «АТП-1».

В обґрунтування рішення, слідчий суддя зазначив про доведеність слідчим необхідності накладення арешту на цінні папери у вигляді 100 % акцій ПрАТ «АТП-1», з метою забезпечення збереження речового доказу, та запобігання можливої передачі акцій підприємства третім особам.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_5, яка діє в інтересах ПрАТ «АТП-1», подала апеляційну скаргу з доповненнями до неї, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Автор апеляційної скарги вважає, що ухвала слідчого судді прийнята у порушення прав та інтересів юридичної особи - ПрАТ «АТП-1» та з грубим порушенням норм процесуального і матеріального права України, а тому, є протизаконною, не правовою, жодним доказом не підтвердженою, безпідставною, хибною, і такою, яка не відповідає дійсним обставинам по справі, а тому, підлягає обов`язковому скасуванню.

Так, представник власника майна зазначає, що слідчим не надано і не доведено, а слідчим суддею не перевірено існування будь - яких документів які вказують про те, якою конкретною службовою особою ПрАТ «АТП-1», вчинено замах на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) службовими особами з числа акціонерів ПрАТ «АТП-1» під час внесення 24 квітня 2018 року до порядку денного загальних зборів акціонерів питання можливості відчуження майна ПрАТ «АТП-1» на замах на доведення до банкрутства ПрАТ «АТП-1», коли цей замах здійснено, ким саме, у який спосіб і яким чином, у якому місці, у порушення яких норм діючого законодавства України, чим саме порушено і права, свободи та інтереси і яких саме інших осіб, і у чому це проявляється, у чому полягає і чим конкретно доводиться.

В оскаржуваній ухвалі слідчого судді відсутнє посилання на конкретні документи, які б підтверджували, що ПрАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» є власником 30 % акцій у статутному капіталі ПрАТ «АТП-1» номінальною вартістю 295 794 грн.; що за підсумками діяльності ПрАТ «АТП-1» у 2017 році товариством не отримано прибутку та відповідно не сплачено Компанії, як акціонеру жодних дивідендів. Також, не зазначено, які саме права територіальної громади Києва порушуються і яким саме правом ці права територіальної громади Києва зазначені.

При цьому, слідчий суддя самостійно, безпідставно, протизаконно і протиправно зробив хибний і нічим не доведений висновок про те, що існує реальна загроза зміни чи знищення документів, адже стороною кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням про накладення арешту на майно - на цінні папери у вигляді 100 % акцій ПрАТ «АТП-1» наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів особою, у володінні якої вони знаходяться, доведена не була, що прямо суперечить вищезгаданій ч. 2 ст. 163 КПК України, адже не зазначені конкретні дії, обставини, та не надано жодного протоколу та/або рішення ПрАТ «АТП-1» із зазначенням списку учасників загальних зборів, дати, місця, часу, змісту їх ухвалення і прийняття, суть і зміст яких вказують і доводять про існування згаданих ризиків.

Автор апеляційної скарги наголошує на тому, що 30 % від акцій ПрАТ «АТП-1» належить ПрАТ «Холдинговій компанії «Київміськбуд», на які посилається слідчий у клопотанні, а інші 65,64 % - приватним особам, добросовісним набувачам і власникам - іншим вказаним у клопотанні суб`єктам, а тому накладення судом арешту на вказані 65,64 % ПрАТ «АТП-1» належним приватним особам - є не що іншим як вчиненням слідчим і слідчим суддею неправомірних, протизаконних і злочинних дій.

На переконання представника власника майна, оскаржуваною ухвалою суду емітенту - ПрАТ «АТП-1» створено штучні перешкоди у користуванні, володінні і розпорядженні приватним майном і корпоративними правами, внаслідок яких наноситься чимала моральна і матеріальна шкода, завдаються господарські збитки та формується неустойка.

Звертається в апеляційній скарзі увага і на те, що слідчим суддею не доведені обставини, які мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки зі змісту оскаржуваної ухвали не вбачається, яку доказову цінність мають згадані документи для розслідування кримінального провадження, а слідчим у свою чергу не надано жодного документу, який доводить таку необхідність.

В доповненнях до апеляційної скарги адвокат звертає увагу на те, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 19 квітня 2019 року було задоволено аналогічне клопотання слідчого про арешт майна, який 06 вересня 2019 року скасовано слідчим суддею того ж районного суду, з підстав неврахування слідчим суддею спеціальних норм законодавства щодо акціонерних товариств при вирішення питання про накладення арешту на цінні папери у вигляді акцій ПрАТ «АТП-1»; відчуження майна, підприємства не може автоматично вказувати на мету доведення підприємства до банкрутства; не враховано розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням, кримінального провадження; недоведеність достатніх підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, для накладення арешту на цінні папери у вигляді 100% акцій ПрАТ «АТП-1».

Враховуючи, що клопотання слідчого розглядалося вдруге, представник майна вважає, що неповідомлення власника майна про дату і час його розгляду є порушенням основних засад кримінального провадження та недотриманням вимог ст. 172 КПК України.

Зазначає автор апеляційної скарги і проте, що слідчим суддею при накладені арешту на цінні папери у вигляді 100 % акцій ПраТ «АТП-1» не враховано чи достатньо надано доказів для того, щоб встановити обставини на які посилається слідчий; не досліджено питання розміру можливої конфіскації майна або розміру можливої шкоди для третіх осіб; не дотримано принципу розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника власника майна, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, виступ прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги з доповненнями до неї, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника власника майна підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Головним управлінням Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості якого 09 квітня 2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000245, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ст. 219, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ПрАТ «АТП-1» з числа акціонерів компанії вчинили замах на доведення вказаного товариства до банкрутства під час внесення до порядку денного загальних зборів акціонерів питання можливості відчуження майна ПрАТ «АТП-1» на суму 20 000 000 грн., тобто вчинили замах на умисне, з корисливих мотивів, вчинення службовою особою суб`єкта господарської діяльності дій, що призвели до стійкої фінансової неспроможності суб`єкта господарської діяльності, що завдало великої матеріальної шкоди.

Крім того, встановлено, що службові особи ПрАТ «АТП-1» з числа акціонерів компанії вчинили замах на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) під час внесення 24 квітня 2018 року до порядку денного загальних зборів акціонерів питання можливості відчуження майна згаданого товариства на суму 20 000 000 грн., що могло призвести до фінансових витрат компанії.

07 жовтня 2019 року слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_8, за погодженням з прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_9, звернувся до слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на цінні папери у вигляді 100 % акцій ПрАТ «АТП-1».

Ухвалою слідчого судді згаданого районного суду клопотання слідчого задоволено.

З таким рішенням слідчого судді погодитися неможливо з огляду на такі обставини.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 173 КПК України, повинен врахувати, зокрема правову підставу для арешту майна.

Однак, зазначених вимог закону слідчий суддя та слідчий, який вніс клопотання про арешт майна, не дотрималися.

Як убачається з матеріалів провадження, клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_8 про арешт майна не містить мети з якою необхідно накласти арешт на майно, передбаченої ст. 170 КПК України.

Крім того, згідно з ч.ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як убачається з матеріалів судового провадження, підозру у кримінальному провадженні № 0000245 не оголошено нікому.

За таких обставин, власник зазначеного майна, на яке слідчим суддею накладено арешт, тобто ПрАТ «АТП-1», на даному етапі досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи.

Разом з тим, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_8, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор.

Також колегія суддів звертає увагу, що ні слідчий у клопотанні, ні слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі, в порушення відповідно ст.ст. 171, 173 КПК України, не оцінили розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для вищезазначених товариств.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, як незаконна та необґрунтована, а апеляційна скарга представника власника майна - задоволенню з постановленням апеляційним судом нової ухвали про відмову у задоволенні клопотання про арешт майна, як такого, що внесене до суду із порушенням вимог КПК України, який при викладених у клопотанні обставинах явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження.

На підставі вищевикладених обставин, керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ПрАТ «АТП-1», задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_8, погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_9, та накладено арешт на майно ПрАТ «АТП-1» (), а саме: цінні папери у вигляді 100 % акцій ПрАТ «АТП-1», - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві ОСОБА_8, погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_9, про накладення арешту на майно ПрАТ «АТП-1» (), - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа №11-сс/824/6273/2019 Категорія: ст.170 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції - ОСОБА_10 Доповідач: ОСОБА_1