Провадження № 1-кс/761/9634/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

секретаря ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , що погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з вищою освітою, працюючого в МХП на посаді інспектора служби безпеки, одруженого маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000476, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 травня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

27.05.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , що погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

26.05.2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_3 до вчинення інкримінованих дій.

Крім того, в обґрунтування клопотання, слідчий посилається на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні, прокурор просив суд задовольнити клопотання з підстав наведених у ньому.

Захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_3 заперечували проти задоволення поданого слідчим клопотання. Вказували, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається слідчий відсутні. Звертали увагу слідчого судді на те, що наразі до ОСОБА_3 застосовано запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту в нічний час доби та застави з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України у інших кримінальних провадженнях, які останнім не порушуються. Надали слідчому судді матеріали, що характеризують ОСОБА_3 , як особу.

Дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку присутніх у судовому засіданні учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, у судовому засіданні було встановлено, що СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000476, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 травня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

26.05.2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, що підтверджується дослідженими у судовому засіданні матеріалами кримінального провадження, долученими до клопотання у їх сукупності.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Однак, обґрунтовуючи необхідність застосування до ОСОБА_3 одного з найбільш суворих запобіжних заходів, посилаючись на те, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий та прокурор існування вказаних ризиків належним чином не довели.

Європейський суд з прав людини, обов`язковість врахування практики якого встановлена частиною 5 статті 9 КПК України, визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу. Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість.

Однак доводи з приводу існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, наведені у клопотанні слідчого про обрання запобіжного заходу носять формальний характер та не підкріплені належними та допустимими доказами.

При цьому, ініціюючи застосування до ОСОБА_3 такого виду запобіжного заходу як тримання під домашнім арештом, слідчий та прокурор не врахували належним чином також того факту, що на момент звернення з клопотанням, до останнього вже застосовано запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту у нічний час доби та застави з покладенням обов`язків, визначених ст. 194 КПК України, вимог яких ОСОБА_3 дотримується належним чином.

Приймаючи рішення по суті заявленого клопотання, слідчий суддя також враховує і дані про особу підозрюваного, зокрема його вік та стан здоров`я, міцність його соціальних та сімейних зв`язків, репутацію та майновий стан, а також інформацію стосовно судимостей.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що стороною обвинувачення не надано доказів існування обставин, що свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий у своєму клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку, про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 131, 132, 176 - 179, 193, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , що погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали буде оголошений 28 травня 2020 року о 08 годині 02 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1