1-кс/755/801/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2020 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 02.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 02.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.
Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 .
Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за № 0000167 від 02.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів. У ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, встановлено, що невідомі особи, діючи під псевдонімом « ОСОБА_5 » та « ОСОБА_6 », вчиняли протиправні дії, які виразились у створенні та розповсюдженні матеріалів порнографічного характеру за допомогою веб-ресурсів: www.myfreecams.com, https://chaturbate.com, відомості про що зафіксовано відповідним протоколом огляду від 17.12.2019 року.
Згідно висновку експерта № 23-2/360 від 19.12.2019 року: 1. На наданому на експертизу флеш-накопичувачі «Apacer» об`ємом 16 ГБ, з маркувальним позначенням «016GI32 D7DE80520», міститься відеофайл «ScreenCaptureProject1.mkv», який відноситься до продукції порнографічного характеру. Зображення відео-чату, що зафіксований на відеофайлі «S1220001.MP4», відноситься до продукції порнографічного характеру. Відеофайл «S1220002.MP4», не відноситься до продукції порнографічного характеру.
Законом України Про захист суспільної моралі передбачено, що порнографія - вульгарно-натуралістична, цинічна, непристойна фіксація статевих актів, самоцільна, спеціальна демонстрація геніталій, антиетичних сцен статевого акту, сексуальних збочень, зарисовок з натури, які не відповідають моральним критеріям, ображають честь і гідність людини, спонукаючи негідні інстинкти; продукція порнографічного характеру - будь-які матеріальні об`єкти, предмети, друкована, аудіо-, відеопродукція, в тому числі реклама, повідомлення та матеріали, продукція засобів масової інформації, електронних засобів масової інформації, змістом яких є детальне зображення анатомічних чи фізіологічних деталей сексуальних дій чи які містять інформацію порнографічного характеру.
Згідно ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва, 23.12.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , був проведений обшук, в ході якого, були вилучені предмети, речові докази, що мають значення для досудового розслідування.
Так, 24.12.2019 року, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України та 24.12.2019 Дніпровським районним судом м. Києва підозрюваним були обрані запобіжні заходи у виді домашніх арештів.
Крім того, на адресу Київської місцевої прокуратури № 4 надійшов лист щодо реєстрації кримінального провадження, у якому зазначено, що співробітниками УВБ СБ України отримано дані щодо ймовірної причетності колишнього співробітника СБ України до протиправної діяльності, пов`язаної з виготовленням, зберіганням та розповсюдженням порнографічної продукції на території України. Так, за попередніми даними, колишній співробітник СБ України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з групою осіб, організував на території України, зокрема на території м. Києва та м. Дніпро, протиправну схему з виготовлення та розповсюдження порнографічної продукції.
На підставі вказаної інформації, прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 було внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000177 від 20.12.2019 року. В ході виконання доручення, працівниками УВБ СБ України було встановлено, що ОСОБА_9 вступив у шлюб із ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та почав лобіювати інтереси останньої та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, які на той час налагодили схему зі збуту порнографічної продукції. У 2017 році ОСОБА_9 спільно з ОСОБА_11 переїхали до м. Києва, та вже спільно продовжили займатися виготовленням порнографічної продукції на території м. Києва та м. Дніпро, та на вказаному підґрунті підтримують тісні стосунки з ОСОБА_7 , ОСОБА_12 та іншими співучасниками. Вказане вище кримінальне провадження було об`єднане з кримінальним провадженням № 0000167 від 02.12.2019 року.
У подальшому, проведеною перевіркою в рамках досудового розслідування встановлено осіб, причетних до створення та розповсюдження матеріалів порнографічного характеру, які знаходяться у відкритому доступі, та які здійснюють свою діяльність на території м. Дніпро, а саме: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНН НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІНН НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 ; ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІНН НОМЕР_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .
Додатково, в ході виконання доручення встановлено, що за адресою: АДРЕСА_4 , знаходиться веб-студія, звідки вчиняються протиправні дії, із створення матеріалів порнографічного характеру та подальшого їх розповсюдження у онлайн доступі. До здійснення вказаної діяльності причетні перераховані вище особи, які підтримують тісні стосунки щодо здійснення вказаних незаконних дій, з ОСОБА_9 та ОСОБА_11 .
За адресою: АДРЕСА_4 , може перебувати комп`ютерна техніка, ноутбуки, системні блоки, wi-fi-роутери, флеш-накопичувачі, планшети, мобільні телефони, фото-відео камери, фотознімки, оптичні носії інформації, жорсткі диски, одяг, чорнові записи, грошові кошти отримані злочинним шляхом та інші речі, котрі можуть мати значення для органів досудового розслідування.
Так, 06 лютого 2020 року на підставі ухвали слідчого судді №755/20699/19 від 24.01.2020 року, за адресою: АДРЕСА_4 , слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 був проведений обшук.В ході даного обшуку в присутності понятих виявлено та вилучено: предмети, схожі на банкноти у сумі 11922 грн., 10 євро, 2 долари США; мобільний телефон марки «Meizu M3S»; предмети, схожі на грошові кошти у сумі 2890 доларів США та 29365 грн.; мобільний телефон марки «iPhone 8Plus»; мобільний телефон марки iPhone 6S»; жорсткий диск із системного блоку; жорсткий диск із системного блоку; шість банківських карток; 37 коробок від сім-карток та 2 сім-картки окремо; аерозоль «Терен 4М»; блокнот із рукописним текстом; папка з файлами у яких наявні папери із друкованим та рукописним текстом; предмети, схожі на грошові кошти у сумі 1000 грн. та 306 доларів США.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 10.02.2020 року вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000167 від 02.12.2019 року.
З метою недопущення здійснення подальшого розпорядження, використання, відчуження вказаного мана, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, на даний час виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене майно.
На даний час, в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.301 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів з метою проведення необхідних слідчих дій, тому накладення арешту на вказане вилучене майно є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати. Вилучення вказаних речових доказів є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України з метою недопущення внесення технічних змін чи механічного втручання, знищення, пошкодження, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження. Враховуючи викладене, у даному випадку, доцільно застосувати спосіб арешту, що полягатиме у зберіганні речових доказів у органі, у якому функціонує слідчий підрозділ, а саме: Дніпровське УП ГУНП у м. Києві.
У ході досудового розслідування встановлено ризики того, що з майном, яке є предметом злочину, можуть вчинятися дії з його подальшим відчуженням третім особам, тому доцільно розглядати вказане клопотання без повідомлення осіб, у володіння яких дане майно перебувало.
Зокрема, оскільки слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 до 09.02.2020 року перебував у відрядженні у Дніпропетровський області та не мав реальної можливості у встановлений строк звернутися з клопотанням про накладення арешту, постала необхідність у відновленні строків та арешті майна.
Прокурор у судове засідання не з`явився, просив проводити розгляд клопотання за його відсутності.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного.
Слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за № 0000167 від 02.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.
Як вбачається з протоколу обшуку від 06.02.2020 року, в межах даного кримінального провадження, за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 24 січня 2020 року, справа № 755/20699/19, було проведено обшук та вилучено вказане вище майно.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду майно набуло статусу тимчасово вилученого.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК, підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження.
Зокрема, абзацом 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Слідчий суддя при вирішенні питання про поновлення строку на звернення з даним клопотанням про арешт майна, приймає доводи, викладені у клопотанні, приходить до висновку, що процесуальні строки було пропущено з поважних причин та на даний час виникла необхідність у поновлені процесуальних строків для накладання арешту.

З огляду на зазначені вимоги закону та встановлені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність поновлення строку на звернення до слідчого судді з даним клопотанням.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Поновити пропущений строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, під час проведення обшуку 06.02.2020 року у приміщенні квартири АДРЕСА_5 , на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва.

Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 02.12.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України задовольнити.
Накласти арешт на наступні речі, а саме: предмети, схожі на банкноти у сумі 11922 грн., 10 євро, 2 долари США; мобільний телефон марки «Meizu M3S»; предмети, схожі на грошові кошти у сумі 2890 доларів США та 29365 грн.; мобільний телефон марки «iPhone 8Plus»; мобільний телефон марки iPhone 6S»; жорсткий диск із системного блоку; жорсткий диск із системного блоку; шість банківських карток; 37 коробок від сім-карток та 2 сім-картки окремо; аерозоль «Терен 4М»; блокнот із рукописним текстом; папка з файлами у яких наявні папери із друкованим та рукописним текстом; предмети, схожі на грошові кошти у сумі 1000 грн. та 306 доларів США, вилучені під час обшуку за адресою АДРЕСА_4 , право власності відносно яких не встановлено, шляхом заборони відчуження, розпоряджання, використання, яке буде зберігатися у Дніпровському УП ГУНП у м. Києві за адресою вул. Ю. Поправки, 14-А, м. Київ до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: