Провадження № 1-кп/761/247/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червоні Партизани Носівського району Чернігівської області, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу дії вимог ст. 89 КК України раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001017 від 28 січня 2016 року,

У С Т А Н О В И В:
Шевченківським районним судом м. Києва розглядається кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001017 від 28 січня 2016 року.

Потерпілі у кримінальному провадженні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , будучи неодноразово належним чином повідомленими про час та місце розгляду кримінального провадження, в судове засідання не з`явилися та не повідомляли суд про причини свого неприбуття.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого, суд дійшов наступного висновку.
Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.
Статтею 134 КПК України встановлено, що слідчий суддя під час досудового розслідування чи суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, потерпілого, його представника здійснити судовий виклик певної особи, якщо слідчий суддя чи суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою. Суд здійснює судовий виклик учасників кримінального провадження, участь яких у судовому провадженні є обов`язковою.
Згідно з частиною 1 та 2 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, на адресу місця проживання потерпілої ОСОБА_6 ( АДРЕСА_2 ) були неодноразово направлені повістки про виклик у судові засідання, які були отримані нею 27.04.18, 23.06.18, 26.07.18, 09.10.18, 14.12.18, 26.01.19, 07.05.19, 05.06.19, 18.07.19, 13.08.19, 10.10.19 та 22.11.19, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Разом із цим, у зазначений час потерпіла ОСОБА_6 в судові засідання на виклик суду не з`явилася жодного разу та не повідомила про причини свого неприбуття.

Крім того, на адресу місця проживання потерпілого ОСОБА_7 ( АДРЕСА_2 ) були неодноразово направлені повістки про виклик у судові засідання, які були отримані ним 27.04.18, 04.10.18, 25.03.19, 07.05.19, 15.07.19, 19.08.19, 24.09.19 та 22.11.19, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Разом із цим, у зазначений час потерпілий ОСОБА_7 в судові засідання на виклик суду не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора; від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.
Статтею 144 КПК України встановлено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.
Згідно з ч. 3 ст. 146 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення.
Враховуючи те, що потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були завчасно та у встановленому КПК України порядку неодноразово повідомлені судом про необхідність прибути до суду, у тому числі об 11 годині 00 хвилин 02 січня 2020 року, для прийняття участі у судовому розгляді, однак у зазначений час не з`явилися та не повідомили суд про причини свого неприбуття, що свідчить про невиконання покладеного на них процесуального обов`язку, суд вважає за необхідне накласти на потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 грошове стягнення в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня 2020 року, що складає 1051 (одну тисячу п`ятдесят одну) грн. 00 коп.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 57, 134-136, 139, 144-147, 325, 532 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Накласти на потерпілу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українку, громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня 2020 року, що складає 1051 (одну тисячу п`ятдесят одну) грн. 00 коп.
Накласти на потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня 2020 року, що складає 1051 (одну тисячу п`ятдесят одну) грн. 00 коп.
Роз`яснити ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , що відповідно до положення ст. 147 КПК України вони мають право подати до суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення, клопотання про скасування ухвали про накладення на них грошового стягнення протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали.
Строк пред`явлення до виконання даної ухвали складає 3 (три) місяці з моменту її оголошення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1