Справа № 643/6509/20
Провадження № 1-кс/643/2172/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2020 року Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу захисника - адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру та про нову підозру,

ВСТАНОВИВ:

27.04.2020 до слідчого судді надійшла скарга на повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000300 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Так, захисник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 у скарзі зазначає, що в провадженні СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві перебуває кримінальне провадження № 0000300 від 24.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України відносно його підзахисного - ОСОБА_4 .
23.10.2019 прокурором Харківської області ОСОБА_5 було підписано повідомлення про підозру у відношенні ОСОБА_4 по ч. 5 ст.191 КК України у кримінальному провадженні за № 0000461 від 19.07.2019.
В цей же день, а саме 23.10.2019 зазначений процесуальний документ (повідомлення про підозру) був вручений ОСОБА_4 прокурором прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , тобто повідомлення про підозру було здійснено.
14.03.2020 постановою слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, ОСОБА_7 змінено кваліфікацію кримінального провадження № 0000300 від 24.07.2019 з ч. 5 ст. 191,ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України на ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України.
20.03.2020 прокурором Харківської області ОСОБА_5 було підписано повідомлення про нову підозру у відношенні ОСОБА_4 по ч. 2 ст. 367 КК КК України у кримінальному провадженні за № 0000300 від 24.07.2019
В цей же день, а саме 20.03.2020 року зазначений процесуальний документ (повідомлення про нову підозру) був вручений ОСОБА_4 прокурором прокуратури Харківської області ОСОБА_8 . Тобто повідомлення про нову підозру було здійснено.
Оскаржувані повідомлення є незаконним і необґрунтованим, з огляду на наступні обставини і норми права.

Заявник в скарзі звертав увагу на те, що і первинне повідомлення про підозру, і повідомлення про нову підозру за своїм змістом є ідентичними (за винятком власне кримінально-правової кваліфікації - первинне повідомлення про підозру - ч. 5 ст. 191 КК України, повідомлення про нову підозру - ч. 2 ст. 367 КК України).
Отже,на думку заявника, орган досудового розслідування, зазначаючи одні і ті ж самі фактичні обставини, тим самим констатує факт, що жодних нових обставин, що мають значення для правильної кримінально-правової кваліфікації, з моменту вручення першого повідомлення про підозру і до моменту вручення оскаржуваного повідомлення про нову підозру, слідством встановлено не було.
З цього слідує, що сторона обвинувачення переглянула кримінально-правову кваліфікацію правопорушень, що інкримінуються ОСОБА_4 , і нарешті, дійшла висновку, про відсутність у діяннях (описаних у повідомленні про підозру) підозрюваного ознак складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, - тобто, визнала неправильність власної попередньої кваліфікації, що беззаперечно свідчить про незаконність повідомлення про підозру.
З огляду на це, сторона обвинувачення, керуючись вимогами ч. 1 ст. 279 КПК України, оскільки фактичні обставини викладені у первісній підозрі не знайшли свого підтвердження, зобов`язана була саме змінити підозру та повідомити ОСОБА_4 про таку зміну.
Натомість, прокурор порушив імперативні вимоги ст. 279 КПК України та повідомив ОСОБА_4 про нову підозру. Тобто сторона обвинувачення фактично намагається притягнути ОСОБА_4 за вчинення одних і тих же діянь (викладених у повідомленнях) як до кримінальної відповідальності за ч. 5 ст. 191 КК України, так і до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України, що є порушенням ч. 1 ст. 61 Конституції України.
Сторона обвинувачення фактично наголошує на тому, що ОСОБА_4 спочатку вчинив окремий злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України, а потім вчинив так званий «новий» і також окремий злочин, передбачений ч. 2 ст. 367 КК України, всупереч тому, що кримінальні правопорушення, передбачені вказаними частинами статей КК України за даних обставин (викладених у повідомленнях) є взаємовиключними (в тому числі, через різницю суб`єктивної сторони вказаних складів злочинів (умисна і необережна форми вини відповідно).
Окрім цього на с. 5 оскаржуваного повідомлення про нову підозру зазначається: « ОСОБА_4 , як особою, що належить до складу державної лісової охорони не забезпечено виконання основних завдань держлісохорони щодо здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від незаконних рубок, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства. Внаслідок зазначеної вище службової недбалості державі завдано збитків на загальну суму 1301560,04 грн., що є тяжкими наслідками.».
Тобто, позиція сторони обвинувачення полягає в тому, що ОСОБА_4 підозрюється в обставинах, що були викликані недотриманням своїх обов`язків службовою особою державної лісової охорони.
У повідомленні про нову підозру ОСОБА_4 зазначаються обставини, які інкриміновані також в провину ОСОБА_9 , що також іманентно свідчить про необґрунтованість та незаконність підозри.
Аналіз повідомлення про підозру, а також зібрані стороною захисту докази повністю спростовують обґрунтованість підозри, а сама підозра була складена в порушення презумпції невинуватості та не враховує жодних з вищезазначених пунктів.
Кожна посадова особа державної лісової охорони перебуваючи на певній посаді несе персональну відповідальність за свої обов`язки. Так Лісничий відповідно до своїх посадових інструкцій «здійснює постійне керівництво виробничо-фінансовою діяльністю», майстер лісу згідно посадової інструкції «Забезпечує дотримання правил відпуску деревини на пні, рубок лісу...», «затримує в установленому порядку, осіб винних у лісопорушеннях з накладанням арешту на незаконно добутий матеріал». Старший майстер лісу згідно своєї посадової інструкції: «приймає участь у передачі лісосік підрядним приватним структурам згідно укладених лісгоспом договорів підряду», «контролює якість проведення лісосічних робіт працівниками суб`єктів підприємницької діяльності у частині дотримання вимог чинного лісового та іншого природоохоронного законодавства..», «забезпечує охорону лісів від пожеж, незаконних рубок, незаконного використання...», «проводить щоденне приймання лісопродукції». Тобто виходячи з посадової інструкції старшого майстра лісу він щодня перебуваючи на лісосіці і приймаючи продукцію повинен перевіряти лісосіки на наявність порушень лісового законодавства. Помічник лісничого в свою чергу згідно ієрархічної підпорядкованості контролює діяльність майстрів та старших майстрів лісу. Так згідно посадової інструкції помічник лісничого «керує роботами по охороні лісів від самовільних порубів, рубками головного користування, рубками пов`язаними з веденням лісового господарства та іншими рубками...», «контролює виконання майстрами лісу, старшими майстрами лісу покладених на них обов`язків», «проводить ревізії обходів». Окрім того начальник відділу лісового господарства та охорони і захисту лісу «координує роботи з питань організації лісозаготівель, формування сортиментної структури, реалізації лісопродукції та її комплексного використання від всіх видів рубок», «забезпечує організацію виконання завдань з розміщення й передачі лісосічного фонду лісозаготівельникам, охорони лісу від незаконних рубань».
Те, що входило до посадових обов`язків ОСОБА_4 , було ним зроблено згідно регламенту роботи і посадових інструкцій. Ніяких незаконних порубів дерев породи сосна в кварталі 35 виділі 23 Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» не було, і це суперечить твердженням підозри. Щойно отримавши інформацію про наявність незаконних порубів дерев породи клен, ОСОБА_4 були вжиті всі необхідні заходи згідно своїх обов`язків. Проведена перевірка, складені матеріали та передані до відповідних правоохоронних органів. Виходячи з вищезазначеної інформації та наданих суду копій документів ОСОБА_4 сумлінно виконував свої обов`язки і не порушував законодавства.
Потрібно зазначити, що оскаржувані повідомлення є необгрунтованими ще і з тієї причини що докази на які посилається прокурор є недопустимими.

Виходячи з вищезазначених доводів, фактичних даних заявник в скарзі стверджував, що повідомлення ОСОБА_4 про підозру та про нову підозру є незаконними, не обґрунтованими та такими, що порушують права ОСОБА_4 .
Заявник в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд скарги в його відсутність, скаргу підтримав, просив задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд скарги за його відсутності та надав для огляду в судовому засіданні матеріали кримінального провадження.

Прокурор на судове засідання не з`явився, до його початку подав до суду письмові заперечення проти скарги захисника ОСОБА_3 , просив розглядати скаргу за його відсутності, в задоволенні скарги просив відмовити.

Так, прокурор в своїх запереченнях вказувала, що 23.10.2019 у кримінальному провадженні № 0000461 від 19.07.2019 за наявності зібраних органом досудового розслідування доказів (допитів свідків, протоколами обшуків, протоколами огляду документів, висновком комплексної судово-економічної та інженерно-екологичної експертизи № 21076/21077 від 09.10.2019, відповідно до якої «розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок знесення дерев не у відповідності до матеріалів відводу та без ознак клейміння у кварталі № 35, виділ №23, площа4,8 га, Зачепилівського лісництва ДП «Красноградське лісове господарство» арифметично підтверджується в сумі 1 301 560,04 грн.) повідомлено про підозру лісничого Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» ОСОБА_4 за ч.5 ст.191 КК Україні.

Повідомлення про підозру ОСОБА_4 за дорученням прокурора Харківської області ОСОБА_5 вручено прокурором відділу прокуратури області ОСОБА_10 .

При подальшому досудовому розслідуванні проведено низку слідчих (розшукових) дій, а саме тимчасові доступи до документів, огляди вилучених документів, допити свідків та додаткові допити свідків, які також вказували на причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення.

За результатами проведеного досудового розслідування, 14.03.2020 слідчим ТУ ДБР, розташованому у м. Полтаві ОСОБА_11 змінено кваліфікацію у кримінальному провадженні з ч.5 ст. 191 КК України на ч.2 ст. 367 КК України. Отже слідчим, після аналізу здобутих доказів зроблено висновок про зміну кваліфікації у кримінальному провадженні.

20.03.2020 ОСОБА_4 за дорученням прокурора Харківської області ОСОБА_5 прокурором відділу прокуратури області ОСОБА_8 вручено повідомлення про нову підозру.

Відповідно до посадової інструкції, в.о. лісничого Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» ОСОБА_4 входить до складу державної лісової охорони. Перебуваючи на посаді в.о. лісничого Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» ОСОБА_4 , відповідно до посадової інструкції, з якою він ознайомлений, зобов`язаний здійснювати постійне керівництво виробничо-фінансовою діяльністю, культурно-побутовою та виховною роботою у лісництві…; організовувати виконання лісокультурних та лісогосподарських робіт, профілактичних протипожежних заходів, заходів з охорони лісів від самовільних порубів, роботу із захисту лісів віл шкідників та хвороб, побічних лісових користувань, відведенню лісосік та відпуск лісу; організовувати виконання нормативних актів, направлених на створення здорових, безпечних умов праці; контролювати правильність та своєчасність подання звітів господарсько-фінансової діяльності лісництва; забезпечувати правильне поєднання економічних та адміністративних методів керівництва, принципів морального та матеріального заохочення, підвищення відповідальності кожного працівника за доручену справу і результати роботи всього колективу; складати протоколи (акти) про лісо порушення, порушення правил полювання та пожежної безпеки і лісах та виносити постанови про накладання адміністративного стягнення.
Виконуючи вказані адміністративно - господарські та організаційно розпорядчі обов`язки, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України ОСОБА_4 є службовою особою.
Оглядами документів, у тому числі і рапортів встановлено, що майстри лісу Зачепилівського лісництва у тому числі і ОСОБА_9 щомісячно звітував лісничому ОСОБА_4 , що у відповідних кварталах не виявлено незаконних порубів деревини. Але це суперечить зібраним доказам, а саме тому, що у кв. 35 вид. 23 Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» виявалено незаконний поруб деревини, що підтверджено оглядом місця від 06.09.2019 а також висновком експертизи про спричинені збитки а також допитами свідків, які безпосередньо приймали участь у проведенні огляду кв. 35 вид. 23 Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп». Тобто ОСОБА_4 , являючись в.о. лісничим Зачепилівського лісництва, повинен в силу своїх посадових обов`язків здійснювати контроль за роботою підлеглих, у тому числі майстра лісу ОСОБА_9 .

Відповідно до Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою КМУ №976 від 16.09.2009, керівник, головний лісничий, інженери відділу (сектору) всіх категорій, лісничий, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенствами, входять до складу державної лісової охорони.
Для проведення вибіркової санітарної рубки 17.07.2019, між ДП «Красноградський лісгосп» в особі заступника директора цього підприємства ОСОБА_12 та ФО-П ОСОБА_13 , укладено договір № 265 «Про надання послуг пов`язаних з лісівництвом», яким передбачено надання послуг з лісівництва силами ФО-П у кв. 35 вид. 23 Зачепилівського лісництва у період з 18.07.2019 по 31.12.2019.
Актом приймання-передачі від 18.07.2019 лісосіка (кв. 35 вид.23) в.о. лісничого Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» ОСОБА_4 для розробки передана ФО-П ОСОБА_13 , яким у період з 01.08.2019 по 31.08.2019 на відповідній ділянці здійснені роботи, пов`язані з лісівництвом.
Відповідно до умов договору № 265 від 17.08.2019, «Замовник» в особі ДП «Красноградський лісгосп» має можливість вільного доступу в робочий час на місця надання послуг для перевірки перебігу та якості робіт.
Таким чином, як майстре лісу ОСОБА_9 та і в.о. лісничого ОСОБА_4 мали можливість перевірити якість робіт підрядної організації, а також мали доступ до дільниці, де виковувалися відповідні роботи.

Сторона захисту вказує, що ОСОБА_4 відразу при виявлені незаконних порубів повідомлено правоохоронні догани.

Але, доки, 06.09.2019, правоохоронним органами, під час огляду, не було виявлено фактів незаконної порубки деревини на кв. 35 вид. 23 Зачепилівського лісництва, ніхто із співробітників Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» та само ДП не повідомляли про ці факти, а тільки доповідали у своїх рапортах, що незаконних порубів не виявлено, про що свідчать матеріали досудового розслідування.

Тому твердження сторони захисту про те, що підозра ОСОБА_4 за ч.2 ст. 367 КК України необґрунтована, є, на думку сторони обвинувачення, безпідставними.

З приводу факту проведення огляду від 06.09.2019 під час якого виявлені незаконні порубки деревини, прокурор вказувала, що ОСОБА_4 приймав участь у проведенні відповідного огляду 06.09.2019, але від підпису протоколу та відомості переліку пнів, відмовився, про що зазначено у самому протоколі та у протоколах допитів свідків. У проведенні огляду приймали участь спеціалісти, які були запрошені для проведення огляду співробітниками УСБУ в Харківській області на підставі листа УСБУ в Харківській області, а саме співробітники Державної екологічної інспекції у Харківській області ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .
Після проведення огляду держінспектором ОСОБА_15 складено відомість переліку пнів зрубаних дерев.
Щодо повноважень Державної екологічної служби у Харківській області прокурор вказувала в запереченнях, що Державна екологічна інспекція у Харківській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України.
Таким чином, співробітники Державної екологічної інспекції у Харківській області мали право приймати участь у проведенні оглядів місць у ДП «Красноградський лісгосп» щодо виявлення незаконних порубів деревини.
За результатами проведеної слідчої дії головним спеціалістом відділу ОСОБА_17 надано довідку, відповідно до якої констатовано факт порубу дерев за відсутністю дозволу та вказано, що розмір шкоди становить 1 298 944, 09 грн. Саме висновком комплексної судово-економічної та інженерно-екологичної експертизи № 21076/21077 від 09.10.2019, відповідно до якої «розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок знесення дерев не у відповідності до матеріалів відводу та без ознак клейміння у кварталі № 35, виділ №23, площа 4,8 га, Зачепилівського лісництва ДП «Красноградське лісове господарство» арифметично підтверджується в сумі 1 301 560,04 грн.

Відповідні висновки надавалися саме судовими експертами ХНДІСЕ, які мають відповідні вищу економічну освіту та освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліста.

З урахуванням наведених в письмових запереченнях доводів, прокурор просила у задоволенні скарги відмовити.
Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Підозра - це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням із прокурором), яке ґрунтується на зібраних доказах під час досудового розслідування та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення з повідомленням про це такій особі та із роз`ясненням її прав та обов`язків.
Окрім того, під повідомленням про підозру також можна розуміти кримінальне процесуальне рішення слідчого, прокурора, яке приймається в обов`язковому порядку у випадках затримання особи за підозрою в учиненні кримінального правопорушення або наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення в письмовій формі й тягне за собою набуття особою, щодо якої воно прийняте, процесуального статусу підозрюваного
Згідно з п.3 ч.1 ст.276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення.
Обґрунтованою є підозра за наявності таких принципових обставин: 1) врученого письмового повідомлення про підозру з обов`язковим посиланням на докази вчинення особою кримінального правопорушення; 2) наявності в матеріалах кримінального провадження доказів, що підтверджують учинення особою кримінального правопорушення; 3) доведення перед судом вагомості й достатності наявних доказів про вчинення особою кримінального правопорушення; 4) оцінювання судом доказів учинення особою кримінального правопорушення.
Слід відмітити, що вимога достатності доказів до моменту притягнення особи до кримінальної відповідальності означає, що в розпорядженні слідчого повинна бути така сукупність доказів, яка, будучи неповною, приводить тим не менше до обґрунтованого висновку про винуватість особи, котра притягується, і виключає в цей момент розслідування протилежного висновку.
Особа обов`язково повідомляється про підозру передусім за наявності достатніх доказів для її підозри в учиненні кримінального правопорушення (п.3 ч.1 ст.276 КПК України). Якщо про підозру повідомляється особа в разі обрання щодо неї запобіжного заходу, у клопотанні слідчого також уже мають бути такі достатні докази, оскільки КПК України встановлює, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри в учиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України).
Підставою для ймовірного висновку про причетність особи до вчинення злочину та повідомлення особи про підозру є також сам собою факт затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення (п.1 ч.1 ст.276 КПК України). Цим фактом й обґрунтовується виникнення припущення про вчинення кримінального правопорушення певною особою.
Разом із тим у законі відсутній перелік підстав для скасування повідомлення про підозру. Проведений вище аналіз дає підстави виділити 3 види підстав для касування повідомлень про підозру, а саме: неналежний суб`єкт складення та вручення повідомлення про підозру; порушення процесуального порядку вручення повідомлення про підозру; необґрунтованість підозри.
Таким чином, системний аналіз положень ст.ст. 276, 278 КПК України вказує на те, що у разі розгляду скарги на рішення слідчого, прокурора про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.
У даному випадку, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру ОСОБА_4 відповідає приписам наведених вище положень Кримінального процесуального законодавства.
Як вбачається із матеріалів провадження 23.10.2019 у кримінальному провадженні № 0000461 від 19.07.2019 за наявності зібраних органом досудового розслідування доказів (допитів свідків, протоколами обшуків, протоколами огляду документів, висновком комплексної судово-економічної та інженерно-екологичної експертизи № 21076/21077 від 09.10.2019, відповідно до якої «розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок знесення дерев не у відповідності до матеріалів відводу та без ознак клейміння у кварталі № 35, виділ №23, площа4,8 га, Зачепилівського лісництва ДП «Красноградське лісове господарство» арифметично підтверджується в сумі 1 301 560,04 грн.) повідомлено про підозру лісничого Зачепилівського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» ОСОБА_4 за ч.5 ст.191 КК Україні.

Повідомлення про підозру ОСОБА_4 за дорученням прокурора Харківської області ОСОБА_5 вручено прокурором відділу прокуратури області ОСОБА_10 .

При подальшому досудовому розслідуванні проведено низку слідчих (розшукових) дій, а саме тимчасові доступи до документів, огляди вилучених документів, допити свідків та додаткові допити свідків, які також вказували на причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення.

За результатами проведеного досудового розслідування, 14.03.2020 слідчим ТУ ДБР, розташованому у м. Полтаві ОСОБА_11 змінено кваліфікацію у кримінальному провадженні з ч.5 ст. 191 КК України на ч.2 ст. 367 КК України. Отже слідчим, після аналізу здобутих доказів зроблено висновок про зміну кваліфікації у кримінальному провадженні.

20.03.2020 ОСОБА_4 за дорученням прокурора Харківської області ОСОБА_5 прокурором відділу прокуратури області ОСОБА_8 вручено повідомлення про нову підозру.

Із змісту тексту повідомлень про підозру вбачається, що вони містять виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, кваліфікацію дій підозрюваного. Мається на тексті повідомлень про підозру і підпис посадової особи, яка повідомила про підозру, підпис підозрюваного, захисника, дата та час повідомлення про підозру.
У зв`язку із наведеним слідчий суддя вважає встановленим відсутність процесуальних порушень повідомлення про підозру.
Слідчий суддя звертає увагу, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Так, відповідно до змісту ч.ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Згідно з положеннями п.10 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

Згідно ст.277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Суд при постановленні ухвали, керується, крім іншого, висновками ЄСПЛ у справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у вказаних матеріалах наведена.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367, ч.5 ст. 191 КК України, є законним, вмотивованим та відповідає вимогам ст.277 КПК України, у зв`язку з чим у задоволені скарги слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги захисника - адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру від 223.10.2019 та повідомлення про нову підозру від 20.03.2020 в кримінальному провадженні № 0000300 - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1