Справа № 699/29/19
Номер провадження № 1-кп/699/65/19
УХВАЛА
щодо строків судового розгляду

16.12.2019 року м. Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Корсуні-Шевченківському Черкаської області кримінальне провадження № 0000660 щодо обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст.309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він 23.11.2018 року, близько 10.00 год., за адресою: Черкаська область, м. Корсунь-Шевченківський вул. Ярослава Мудрого, поблизу будинку №186, керував автомобілем марки «Сітроен Ксара», д.н.з. НОМЕР_1 , де в подальшому був зупинений поліцейськими та на підставі добровільної заяви ОСОБА_4 проведено огляд даного автомобіля у ході якого на передньому пасажирському сидінні виявлено та вилучено медичний шприц об`ємом 2 мл. з вмістом прозорої речовини, яка згідно висновку експерта № 2/1880 від 21.12.2018 року містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон. Маса наркотичного засобу метадону в рідині становить 0,0525г, який останній незаконно, умисно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи, зберігав та перевозив з собою без мети збуту.

Під час розгляду кримінального провадження виникла необхідність встановлення розумних строків судового розгляду кримінального провадження, яке перебуває на розгляді у суді з 08.01.2019 року.
Для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».
Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.
У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).
Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах, по яких підсудний тримається під вартою, грунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду (з урахуванням виключного ступеня обмеження права особи на свободу). Усталена правова позиція ЄСПЛ із зазначеного питання наведена у п.90 рішення у справі «Тодоров проти України»: «Суд також зазначає, що протягом усього кримінального провадження заявник у цій справі тримався під вартою, що вимагало від державних органів, які розглядали справу, особливу сумлінність у здійсненні правосуддя без затримок (див., наприклад, п.83 рішення у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia) та п.31 рішення від 31.01.2006р. у справі «Юртаєв проти України» (Yurtayev v. Ukraine))».
Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст. 28 КПК України та відповідають існуючій практиці Європейського суду з прав людини та нормам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Зокрема, відповідно до ч.4 ст. 28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ у порядку КПК 1960 р. грунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст. 17 Закону України від 23.02.2006р. № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».
Частиною 1 статті 318 КПК України передбачено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.
Статтею 332 визначено, що судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку.
Не вважаються порушеннями безперервності судового розгляду випадки відкладення судового засідання внаслідок:
1) неприбуття сторони або інших учасників кримінального провадження;
2) складення та погодження прокурором процесуальних документів щодо відмови від підтримання державного обвинувачення, зміни обвинувачення або висунення додаткового обвинувачення;
3) підготовки захисту обвинуваченого від зміненого чи додаткового обвинувачення;
4) підготовки потерпілого для підтримання обвинувачення в суді, якщо прокурор відмовився від підтримання державного обвинувачення;
5) проведення дослідження речових доказів за місцем їх знаходження, огляду на місці;
6) проведення експертизи у випадках та порядку, передбачених статтею 332 цього Кодексу;
7) надання доступу до речей чи документів або доручення проведення слідчих (розшукових) дій у випадках та порядку, передбачених статтею 333 цього Кодексу.

Суд, враховуючи той факт, що справа в провадженні Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області знаходиться з 08.01.2019 року, а дослідження доказів з вини органів досудового розслідування триває з порушенням вимог розумності строку, встановлює строк представлення суду доказів у справі сторони обвинувачення не пізніше 22 січня 2020 року.

Керуючись ст.ст. 28, 318, 322 КПК України,

УХВАЛИВ:

Зобов*язати прокурора у кримінальному провадженні № 0000660 щодо обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст.309 КК України представити суду докази у справі не пізніше 22.01.2020.

Слухання справи відкласти на 16.30 22 січня 2020 року.

Копію ухвали вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1