Справа № 487/3119/20
Провадження № 1-кс/487/3723/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2020 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державнорго бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000807 від 15.05.2020 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту

ВСТАНОВИВ:

04.06.2020 року прокурор першого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державнорго бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_6 в рамках здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення відомості щодо вчинення якого 15.05.2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000807, звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просив суд застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, щодня з 20:00 год. до 07:00 год., за адресою: АДРЕСА_1 , а також зобов`язати підозрюваного: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду; прибувати до слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_7 в приміщення кабінету № 121 ТУ ДБР у м. Миколаєві, за адресою: м. Миколаїв, вул. Спаська, 18, з періодичністю 2 рази на тиждень по понеділкам та п`ятницям з 14:00 год. до 17:00 год.; не відлучатися із м. Кропивницький, Кіровоградської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Клопотання мотивоване тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 скоєно при виконанні службових обов`язків, має високий ступінь суспільної небезпеки, має суспільний інтерес та резонанс, даний злочин є тяжким злочином у сфері службової діяльності та пов`язаний з перевищення службових повноважень працівником правоохоронного органу, сторона обвинувачення вважає, що викладені обставини є достатніми для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки жоден з інших, більш м`яких запобіжних заходів не дасть змоги запобігти наведеним у клопотанні ризикам.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із підстав вказаних в ньому, посилаючись на те, що матеріали клопотання містять достатньо відомостей для застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, але просив суд застосувати до нього домашній арешт на період доби з 22.00 по 06.00 годин.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні просив суд застосувати до ОСОБА_8 домашній арешт з 22.00 до 06.00 години, посилаючись на те, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, постійне місце роботи та не має наміру переховуватись від органів слідства.

Заслухавши позицію сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання, а також матеріали, якими слідчим обґрунтовані його доводи, суд дійшов наступного.

З клопотання вбачається, що інспектором взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Кіровоградській області ОСОБА_9 15.05.2020 року, на автошляху М12 неподалік села Суботці, Знам`янського району Кіровоградської області, приблизно о 01 год. 10 хв., був зупинений автомобіль Mercedes-Benz Sprinter (Мерседес-Бенц Спрінтер) 518, д/н НОМЕР_1 із причепом д/н НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_10 .

Після зупинки вказаного автомобіля, працівники управління патрульної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 та ОСОБА_9 повідомили водієві ОСОБА_10 , що ним скоєно порушення правил дорожнього руху України (далі ПДР України) в частині перевезення причепу із вантажем більшим за габаритними розмірами, а саме за шириною причепу, ніж дозволено ПДР України.

У подальшому, між працівниками управління патрульної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 і ОСОБА_9 з однієї сторони та водієм ОСОБА_10 з іншої, на ґрунті зухвалої неодноразової відмови працівників патрульної поліції задовольнити клопотання ОСОБА_10 про проведення вимірів ширини причепу із вантажем у його присутності, виникла суперечка з приводу дійсних розмірів ширини причепу із вантажем та наявності чи відсутності в діях водія адміністративного правопорушення.

В ході вказаної суперечки працівниками управління патрульної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 та ОСОБА_9 прийнято рішення про адміністративне затримання водія ОСОБА_10 .

З метою здійснення адміністративного затримання та одягнення спеціального засобу кайданки, інспектори управління патрульної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , з застосуванням фізичного впливу фізичної сили, повалили ОСОБА_10 на землю.

Після цього, 15.05.2020 приблизно в проміжок часу з 01 год. 20 хв. до 01 год. 40 хв. (більш точного часу наразі не встановлено), коли ОСОБА_10 вже лежав на землі обличчям вниз та фактично був затриманий і не здійснював фізичного опору та не становив загрозу чи небезпеку для оточуючих, інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Кіровоградській області ОСОБА_4 продовжував безпідставно намагатись дістати руки ОСОБА_10 , які знаходились на землі під тулубом останнього для їх заведення за спину водія і одягнення на них кайданок.

Оскільки з допомогою фізичної сили інспектору ОСОБА_4 не вдавалося дістати і завести за спину руки ОСОБА_10 щоб надіти кайданки, хоча ситуація цього вже не вимагала і нагальної необхідності у застосуванні спеціального засобу не було, він застосовуючи фізичну силу, явно перевищуючі свої службові повноваження, виходячи за межі необхідності та достатності застосування фізичної сили, бажаючи завдати ОСОБА_10 надмірних болісних відчуттів, розуміючи, що це є непотрібними болісними діями у даній ситуації, умисно, неодноразово (не менше двох разів) застосовуючи силу тягнув своїми руками ОСОБА_10 за праве і ліве вухо, неодноразово здавлював їх, шляхом натискання з силою давив пальцями своїх рук ОСОБА_10 в завушних ділянках голови, тягнув правою рукою його за ніс, здавлював йому шию двома руками та коліном правої ноги, завдаючи ОСОБА_10 такими діями насильства і болі, необхідності у яких не було та умисно ображаючи і принижуючи такими діями особисту гідність останнього.

Під час застосування ОСОБА_4 надмірного та непотрібного насилля у вищевказаному вигляді, шляхом умисно неодноразового нанесення за допомогою фізичної сили рук болісного впливу у вушній та завушній ділянках голови ОСОБА_10 , болісного відтягування його носу та здавлювання його шиї, коли останній рефлекторно захищаючись вкусив ОСОБА_4 за кисть правої руки, вказаний інспектор поліції, явно перевищуючі свої службові повноваження, виходячи за межі необхідності та достатності застосування фізичної сили, бажаючи завдати ОСОБА_10 болісних відчуттів, наніс кулаком своєї правої руки удар в область правої частини обличчя потерпілого ОСОБА_10 , умисно спричиняючи фізичний біль та ображаючи і принижуючи такими діями особисту гідність останнього.

Внаслідок вищевказаних дій інспектора управління патрульної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_10 спричинені тілесні ушкодження у вигляді саден завушної ділянки зліва, у ділянках правого та лівого ліктьових суглобів, лівого передпліччя, фаланги першого пальця правої кисті, фаланги четвертого пальця правої кисті, поверхневої рани в ділянці фаланги третього пальця правої кисті.

Також вищевказаними діями ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_10 спричинено болісний травматичний вплив та болісні насильницькі, що ображають особисту гідність людини, фізичні відчуття.

Таким чином, ОСОБА_4 вчинив перевищення влади та службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав і повноважень, що супроводжувалися насильством та болісними і такими, що ображають особисту гідність потерпілого діями, за відсутності ознак катування, тобто, скоїв злочин передбачений ч.2 ст.365 КК України.

Кримінальні провадження № 0000807 від 15.05.2020 та № 0000809 від 15.05.2020, за ідентичнім фактом, 01.06.2020 були об`єднані в одне провадження за № 0000807.

03.06.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України правопорушенні.

Обґрунтованість підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується, зокрема доданими до клопотання матеріалами, а саме протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_10 від 15.05.2020 щодо спричинення працівниками поліції ОСОБА_10 тілесних ушкоджень; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_11 від 15.05.2020 щодо спричинення працівниками поліції тілесних ушкоджень їй та її чоловікові ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 21.05.2020, згідно якого потерпілий пояснив, що 15.05.2020 приблизно о 01 год. 30 хв. на виїзді із с. Суботці Знам`янського району Кіровоградської області працівники поліції на автомобілі Mitsubishi Outlander зупинили його автомобіль та в подальшому застосували фізичне насильство та заподіяли тілесні ушкодження; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 21.05.2020, яка підтвердила вищевказані обставини щодо спричинення працівниками поліції 15.05.2020 тілесних ушкоджень їй та її чоловікові ОСОБА_10 ; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_10 від 02.06.2020, відповідно до якого потерпілий зазначив, що зможе впізнати працівників поліції, які спричинили тілесні ушкодження; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 02.06.2020, згідно якого потерпілий ОСОБА_10 впізнав особу працівника поліції, який 15.05.2020 спричинив йому тілесні ушкодження; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 02.06.2020, відповідно до якого свідок показав, що 15.05.2020 близько 1 год. ночі він їхав разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 на автомобілі та біля с. Суботці Знам`янського району Кіровоградської області їх зупинили працівники поліції, які в подальшому застосовували фізичне насильство і спричиняли тілесні ушкодження ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; висновком судово-медичної експертизи №465 від 21.05.2020, за результатами якої у потерпілого ОСОБА_10 виявлено тілесні ушкодження, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень і могли утворитися у строк, зазначений у постанові, тобто 15.05.2020 та утворилися не менш як від 3 травматичних впливів; відеозаписами з мобільних телефонів потерпілої ОСОБА_11 та свідка ОСОБА_12 , на яких зафіксовані події 15.05.2020 та факти спричинення тілесних ушкоджень працівниками поліції ОСОБА_10 та іншими матеріалами кримінального провадження, копії яких додаються до клопотання.

Згідно частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказують слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В своєму клопотанні та в судовому засіданні прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливого переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілих та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з урахуванням початкової стадії досудового розслідування, доходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати фактичне місце проживання з 21.00 годин до 07.00 годин без дозволу слідчого, прокурора або суду та прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою.

На підставі викладеного, також враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце проживання, суд вважає за можливим застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати фактичне місце проживання з 21.00 годин до 07.00 годин.

Керуючись статтями 176-179, 184, 193, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державнорго бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000807 від 15.05.2020 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати терміном до 03.08.2020 року, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що полягає у забороні залишати фактичне місце проживання з 21.00 годин до 07.00 годин квартиру АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням підозрюваним домашнього арешту покласти на Заводський ВП ГУНП в Миколаївській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 12.06.2020 року о 09.00 годин.

Слідчий суддя ОСОБА_13