Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/1316/20
Справа № 758/2647/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2020 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_2 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що «Слідчим відділом Подільського УП ГУНП в місті Києві проводиться досудове розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди у кримінальному провадженні відомості про яку внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0003318 від 18.09.2019 за ч.2 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.09.2019 приблизно о 22:00 год за адресою м. Київ, Гаванський міст, відбулося зіткнення автомобіля «Део Ланос» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_3 та автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова: НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_4 .

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди водій автомобіля «Део Ланос» ОСОБА_3 , отримав тяжкі тілесні ушкодження та був госпіталізований до КМКЛ №17.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 власником автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 є AT КБ «Приватбанк», який відповідно договору фінансового лізингу №SUVKFLO62830 передав, вказаний транспортний засіб, на умовах фінансового лізингу СУБП «Укртехносинтез» у формі ТОВ.

Постановою слідчого від 18.09.2019 автомобіль «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова: НОМЕР_3 визнано речовим доказом, оскільки останній зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення (механічні деформації, витіки технічної рідини, тощо), мають важливе доказове значення у кримінальному провадженні.

18.09.2019 з метою збереження речового доказу, направлено клопотання про арешт вказаного транспортного засобу, погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_2 , до Подільського районного су, м. Києва.

Слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_5 08.10.2019 розглянуто клопотання про накладення арешту на майно, та в задоволені клопотання відмовлено.

10.10.2019 СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві, транспортний засіб «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 , передано на зберігання Нощенку 1.1 представнику фірми СУБП «Укртехносинтез» у формі ТОВ.

Постановою слідчого від 18.11.2019 призначено проведення автотехнічної експертизи технічного стану транспортного засобу «MAZDA СХ9» д. н. НОМЕР_2 .

Згідно висновку експерта від 28.01.2020 №12-1/2852 встановлено, в гальмівний шланг переднього лівого гальмівного механізму має розріз (поріз) та частина гальмівного шлангу відсутня. У зв`язку з чим, встанови час несправності гальмівної системи не представилось можливим.

Згідно відповіді на запит до КНІСЕ від 24.02.2020 встановлено, що КНІСЕ проводиться дослідження відносно «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 рамках кримінального провадження 0003318 за ініціативою адвоката ОСОБА_6 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 повідомив «...автомобіль «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 переміщено за адресою м. Київ, вул. Ушинського 40, на території підприємства де він працює, для збереження.

З приводу огляду транспортного засобу, проведення будь яких експерт до нього ніхто не звертався, окрім слідчого Подільского УП.

З приводу того, що з автомобілем «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_5 проводились дії (огляд експертами,) без його дозволу йому не відомо, оскільки дозвіл надавав тільки слідчому Подільского УП на проведення експертно огляду автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 .

Наданий час автомобіль «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 продовж зберігатись за адресою м. Київ вул. Ушинського 40...»

Враховуючи вище викладене, досудовим розслідуванням встановлено, і цілісність речового доказу автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_5 порушено шляхом вилучення частини гальмівного шлангу, що унеможливи встановлення настання часу несправності гальмівної системи вказано автомобіля.

Орган досудового розслідування вважає за доцільне звернутись , Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешт на майно, яке визнано речовим доказом, а саме: автомобіля «MAZDA СХ д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова: НОМЕР_3 оскільки вважає, і необхідно забезпечити належне збереження речового доказу, шлях

У разі подальшої зміни речового доказу, а саме цілісності автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 , встановити технічний стан транспортного засобу «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 на момент ДТП буде не можливо.

Метою арешту майна, автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 є забезпечення збереження речового доказу та недопущення подальшої зміни його цілісності, для проведення судових комплексних експертиз.

Вказані матеріальний об`єкт має важливе значення для встановлення фактів і обставин у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з цим відповідно до ст. 98 КПК України є речовим доказом та відповідає критеріям майна, на яке може бути накладено арешт, визначеним ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Зібраними у кримінальному провадженні доказами встановлено, що автомобіль «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 , є засобом вчинення кримінального правопорушення, оскільки згідно висновку експерта від

17.02.2020 № 12-1/448 причиною виникнення даної дорожньо-транспортної пригоди, з технічної точки зори, є невідповідність дій водія автомобіля «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_4 вимогам пункту 12.3 ПДР України.

Крім цього, у органу досудового розслідування є об`єктивна підстава для накладення арешту на майно, з метою проведення комплексної судово-трасологічної, комп`ютерно-технічної та авто технічної експертизи, які проводяться у термін понад один місяць та мають дуже важливе доказове значення у кримінальних провадження щодо дорожньо-транспортних пригод.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридичної особи.

Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арен виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Прошу розглянути клопотання про арешт майна, без повідомлення виклику осіб у яких знаходиться на збережені (у власності) речовий док; оскільки автомобіль «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 є єдиним вагові речовим доказом за допомогою якого буде доказуватись винуватість особи інкримінованому кримінальному правопорушенні та існує реальна загроза зміни чи знищення вищевказаного транспортного засобу.

Враховуючи обставини, з метою недопущення знищення, відчужені передачі в тимчасове володіння іншим особам, зникнення, втрати а пошкодження вищевказаного речового доказу, а також керуючись ст. ст. 64 131, 132, 170, 171 КПК України, слідчий просить розглянути клопотання та винести ухвалу про арещт майна, а саме автомобіль «MAZDA СХ9» д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_3 , шо належить AT КБ «Приватбанк», який відповідно договору фінансового лізингу № SIJ V К F L06283 передав вказаний транспортний засіб, на умовах фінансового лізингу СУБП «Укртехносинтез» формі ТОВ, з встановленою забороною його використання та відчуження поміщенням на спеціалізований майданчик тимчасового МВС України».

Слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003318 від 18.09.2019.

Слідчим Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003318 від 18.09.2019 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення такого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У порушення зазначених вимог закону у клопотанні не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, третіми особами таким майном.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Клопотання слідчого не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, тому підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 168, 171, 172, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Повернути для усунення недоліків клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_2 про арешт майна.

Встановити прокурору Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_2 строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддяОСОБА_1