Справа №760/4645/20
Провадження №1-кс/760/1929/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні №0001186 від 17.02.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0001186 від 17.02.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

Як зазначається в клопотанні, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно якого 24.04.2019 направлено обвинувальний акт до Печерського районного суду м. Києва за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.185 КК України, та якому 17.02.2020 Голосіївським УП ГУ НП у м. Києві було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.2 ст.185 КК України, на шлях виправлення та перевиховання не став, та знову вчинив кримінальне правопорушення.

У клопотанні зазначається, що 17.02.2020, приблизно о 15:00 год., перебуваючи поблизу приміщення гуртожитку Київського національного університету будівництва та архітектури, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 з метою незаконного збагачення вирішив повторно таємно викрасти чуже майно.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло, діючи з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає та не може перешкодити, ОСОБА_4 піднявся на третій поверх вказаного гуртожитку, де шляхом вільного доступу через незамкнені вхідні двері проник до кімнати № НОМЕР_1 , в якій в цей час перебувала на ліжку та спала потерпіла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В подальшому, ОСОБА_4 підійшов до дивану, на якому знаходилась сумка потерпілої, з якої витяг гаманець вартістю 1200 гривень, в якому знаходились грошові кошти в сумі 1437 гривень. Так, утримуючи гаманець із грошима в своїх руках ОСОБА_4 направився до виходу з кімнати, при цьому, виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, однак не зміг завершити злочин з причин, які не залежали від його волі, оскільки був зупинений на виході з приміщення.

Як зазначається в клопотанні, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

18.02.2020 о 15 год. 30 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

На думку органу досудового розслідування, вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

- протокол огляду місця події від 17.02.2020;

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення;

- протоколом затримання ОСОБА_4 ;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання та фото-таблицею до нього;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- повідомленням про підозру ОСОБА_4 у вчинені злочину передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ;

- іншими зібраними під час досудового розслідування матеріалами.

В клопотанні вказується, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення;

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше вчиняв злочини проти власності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став, вчинив новий злочин, не має офіційного місця роботи, іншого постійного джерела доходів.

На думку органу досудового розслідування, жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами.

На думку слідчого, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені пп. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з можливістю внесення застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити, обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із одночасним застосуванням вищевказаної застави.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, зокрема особисте зобов`язання або нічний домашній арешт, вказуючи на те, що підзахисний ОСОБА_4 є студентом денної форми навчання. Захисник ОСОБА_5 також вказав, що ризики, зазначені в клопотанні, є необґрунтованими, оскільки в інших кримінальних провадженнях ОСОБА_4 належно виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, з`являється за викликом слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнає, оскільки повідомлення про підозру не відповідає дійсним обставинам справи.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити частково з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження №0001186 від 17.02.2020, в якому за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, було затримано ОСОБА_4 .

Відповідно до чч.1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатнім, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 17.02.2020, протоколом пред`явлення особи для впізнання та фото-таблицею до нього від 17.02.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором такі ризики:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, пов`язане з позбавленням волі. Цей ризик ураховується слідчим суддею разом з іншими ризиками;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 не має офіційного місця роботи, іншого постійного джерела доходів, за місцем реєстрації характеризується вкрай негативно, раніше вчиняв злочини проти власності. Так, в Печерському районному суді м. Києва перебуває обвинувальний акт відносно вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.185 КК України, та обвинувальний акт відносно вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України; вироком Голосіївського районного суду м.Києва від 05.09.2019 ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні злочину за ч.1 ст.185 КК України та йому призначено покарання.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , крім вищевказаного, врахувати молодий вік підозрюваного, те, що він є студентом 4 курсу денного відділення Київського національного університету будівництва і архітектури.

Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Так, згідно з чч.1, 4, 5 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів, що в сумі становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн.

На підставі викладеного та керуючись стст. 1,8, 29 Конституції України, стст.176-178, 182, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів, що в сумі становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030200, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA 0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030200, та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їх викликом;

- не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання;

-утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками поза межами процесуальних дій;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, визначити до 20.04.2020 року включно.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, до Солом`янського районного суду м.Києва. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1