Ухвала
іменем України
29 квітня 2020 року
м. Київ
справа № 753/4982/19
провадження № 51-2550км19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової
палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року, якою повернуто її апеляційну скаргу та відмовлено у задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року,
встановив:
Дарницький районний суд м. Києва ухвалою від 22 березня 2019 року клопотання представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006465 від 17 червня 2017 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, залишив без розгляду в частині вимог про накладення арешту на земельну ділянку, кадастровий номер 90:002:0011, площею 12319,77 га, розташовану за адресою: проспект П. Григоренка, 29, 31 у Дарницькому районі м. Києва, з цільовим призначенням «відкрита гостьова автомобільна стоянка». В іншій частині вимог цього клопотання відмовлено.
Суддя Київського апеляційного суду ухвалоювід 13 травня 2019 року повернув апеляційну скаргу представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 на ухвалу суду першої інстанції у зв`язку з пропущенням строку на апеляційне оскарження.
Постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 10 грудня 2019 року ухвалу судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року залишено без зміни, касаційну скаргу без задоволення.
У касаційній скарзі представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 просить переглянути ухвалу Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року в касаційному порядку з підстави істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, скасувати судове рішення та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції. На обґрунтування своїх вимог представник зазначає у скарзі про те, що:
- оскільки 22 березня 2019 року слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва була проголошена вступна і резолютивна частина оскаржуваної ухвали, повний текст якої проголошено 27 березня 2019 року без участі представника ЖБК «Арсеналець-32» та копію якої нею в цей день не було отримано, то в ЖБК «Арсеналець-32» у строк до 28 березня 2019 року ні процесуально, а ні фактично не було можливості подати апеляційну скаргу;
- апеляційна скарга була подана 31 березня 2019 року, тобто з дотриманням п`ятиденного терміну з дня проголошення повного тексту ухвали слідчого судді;
- на час подання апеляційної скарги 31 березня 2019 року та постановлення судових рішень від 22 березня і 13 травня 2019 року в провадженні, ще не було правового висновку об`єднаної палати Верховного Суду про початок перебігу строку на апеляційне оскарження саме з дня оголошення вступної і резолютивної частини ухвали;
- ухвала апеляційного суду від 29 січня 2020 року не відповідає вимогам ст. 370 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), оскільки судом не враховано об`єктивні обставини пропуску строку, зокрема думку прокурора про наявність підстав для задоволення заяви ЖБК «Арсеналець-32» про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, та не врахував положення ст. 117 КПК, згідно якими, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК;
- судом не враховано доводи ЖБК «Арсеналець-32» щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 була присутня під час проголошення вступної і резолютивної частини ухвали слідчого судді, а копію ухвали отримав ОСОБА_5 , який не є представником ЖБК«Арсеналець-32», а є представником особи, яка організувала розбійний напад і заволоділа майном ЖБК«Арсеналець-32»;
- апеляційний суд не надав оцінки наявним обставинам, чим порушив вимоги кримінального процесуального закону, які згідно положень ч.1 ст.412 КПК є істотними порушеннями, які перешкодили ухваленню законного і обґрунтованого рішення та позбавили ЖБК «Арсеналець-32» права на апеляційний перегляд незаконної ухвали слідчого судді.
Суд, перевіривши касаційну скаргу та надані до неї копії судових рішень, дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.
Згідно ч.2 ст.113 КПК будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Ч. 5 ст. 115 КПК передбачено, що при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.
Відповідно до ст. 116 КПК процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.
Положеннями ч. 1 ст. 117 КПК визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до п. 3 ч. 2, п. 2 ч. 3 ст. 395 КПК апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду першої інстанціїбуло постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Як установив суд апеляційної інстанції, представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 02 січня 2020 року звернулася до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 22 березня 2019 року, надавши копію апеляційної скарги від 31 березня 2019 року, та при цьому зазначила про те, що строк на апеляційне оскарженняпропущено з поважних причин, оскільки 22 березня 2019 року проголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали слідчого судді, повний текст ухвали проголошено 27 березня 2019 року, після 18 години, тому відсутність мотивувальної частини рішення призвело до неможливості ЖБК «Арсеналець-32» виконати обов`язкову вимогу, а саме надати обґрунтування апеляційної скарги із зазначенням того, у чому полягає незаконність та необґрунтованість судового рішення.
Разом з тим, в ухвалі суд апеляційної інстанції зазначив, що представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 01 квітня 2019 року за допомогою поштового відправлення надіслала апеляційну скаргу, на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року, яка надійшла на адресу Київського апеляційного суду 04 квітня 2019 року та ухвалою Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року була повернута як така, що подана після закінчення строку апеляційного оскарження і апелянт не ставила питання про поновлення такого строку.
08 січня 2020 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява від 02 січня 2020 року про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року, з долученою апеляційною скаргою від 04 квітня 2019 року.

Перевіривши вказану заяву, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року, та зазначила в ухвалі про те, що заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження подано поза межами процесуальних строків, передбачених ст.395 КПК , оскільки представником не наведено поважних та вагомих причин, що унеможливили своєчасного оскарження судового рішення. Водночас долучено апеляційну скаргу від 04 квітня 2019 року, по якій прийнято процесуальне рішення.
При цьому апеляційний суд вказав, що обставини, на які посилається представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 , не заслуговують на увагу, оскільки як вбачається з ухвали слідчого судді та журналу судового засідання, представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 була присутньою у судовому засіданні суду першої інстанції під час розгляду даного клопотання (а.с. 34-37, 38, 41-43). Копію ухвали слідчого судді отримано представником власника майна ОСОБА_5 22 березня 2019 року (а.с. 39).
З урахуванням вказаного, суд апеляційної інстанції в ухвалі зазначив, що з матеріалів провадження не вбачається поважних причин пропуску апелянтом строку апеляційного оскарження ухвали, як і не надано таких доказів в судовому засіданні, зважаючи на те, що з дати постановлення ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року пройшов тривалий час, а оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 13 березня 2019 року у касаційному порядку не позбавляло права повторного звернення із апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на оскарження.
Зі змісту ухвали апеляційного суду вбачається, що представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 01 квітня 2019 року за допомогою поштового відправлення надіслала апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року, яка надійшла на адресу апеляційного суду 04 квітня 2019 року. При цьому зі змісту касаційної скарги представника ОСОБА_4 не вбачається, що на час подання вказаної апеляційної скарги їй не було відомо зміст повного тексту оскаржуваного судового рішення.
Постановивши ухвалу, суд апеляційної інстанції зазначив, що у січні 2020 року разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження представник ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу, яка раніше вже подавалась нею 04 квітня 2019 року до апеляційного суду та судове рішення по якій вже було прийнято.
Таким чином, представником ОСОБА_4 подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення через значний проміжок часу з моменту, коли був відомий повний текст ухвали слідчого судді від 22 березня 2019 року та була подана апеляційна скарга.
Судом апеляційної інстанції обґрунтовано було враховано, що відповідно до положень ст. 399 КПК пропущений строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин.
Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Проте, як вбачається зі змісту наданих матеріалів, представником ОСОБА_4 не зазначено про наявність таких обставин, які об`єктивно були непереборними та пов`язані з такими істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість звернення до суду з скаргою із зазначенням вимог по суті, та в подальшому в порядку ч.3 ст.403 КПК подати зміни або доповнення до неї, чи подати у п`ятиденний строк з моменту оголошення повного тексту судового рішення або отримання його копії, апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року, зазначив, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції (995_004), має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.
За таких обставин, доводи у касаційній скарзі:
- про отримання копії ухвали слідчого судді від 22 березня 2019 року представником власника майна ОСОБА_5 , який не є представником ЖБК«Арсеналець-32»;

- що повний текст ухвали слідчого судді проголошено 27 березня 2019 року без участі представника ЖБК «Арсеналець-32», копію якої ним в цей день не було отримано;
- що апеляційний суд не врахував доводи ЖБК «Арсеналець-32» щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження;
- що на час подання апеляційної скарги 31 березня 2019 року та постановлення судових рішень від 22 березня і 13 травня 2019 року в провадженні, ще не було правового висновку об`єднаної палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 27 травня 2019 року,
на думку Суду є непереконливими та такими, що не спростовують правильність висновків суду апеляційної інстанції про відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.
Крім того, посилання представника ОСОБА_4 на необхідність обчислювати п`ятиденний строк звернення з апеляційною скаргою з дня оголошення повного тексту ухвали слідчого судді не ґрунтується на вимогах закону з огляду на положення ст. 376 КПК, яка передбачає, що судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати, та не узгоджуються з висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним у рішенні від 27 травня 2019 року (№461/1434/180), про те, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Таким чином, доводи представника ОСОБА_4 щодо подання нею апеляційної скарги в межах строку на апеляційне оскарження, не є спроможними, про що також вже зазначалось Верховним Судом у постанові від 10 грудня 2019 року, на доводи ОСОБА_4 у касаційній скарзі аналогічного змісту.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Отже, апеляційний суд правильно встановивши, що строк на апеляційне оскарження пропущений, подане клопотання про його поновлення не містить поважних причин пропуску строку, тому дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання та повернення апеляційної скарги.
Будь-яких інших обґрунтованих доводів щодо порушень, допущених судом апеляційної інстанції у касаційній скарзі не наведено. Суд вважає рішення суду апеляційної інстанції від 29 січня 2020 року таким, що ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Враховуючи положення ч.7 ст.115 КПК та керуючись ч. 2 ст. 428 КПК, Суд
постановив:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року, якою повернуто її апеляційну скаргу та відмовлено у задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3