МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 945/1032/20
Провадження № 1-кп/945/289/20
Ухвала
Іменем України

07 липня 2020 року м.Миколаїв

Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

провівши підготовче судове засідання в залі суду в м.Миколаєві кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,

встановив:

У провадженні Миколаївського районного суду Миколаївської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2020 року за №0000366 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечували.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Угод укладених у кримінальному провадженні до суду не надійшло. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору, а також підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового розслідування не вбачається. Кримінальне провадження підсудне Миколаївському районному суду Миколаївської області.

Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості, належить проводити відкрито. Обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України судом не встановлені.

Склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді є таким: прокурор, обвинувачений, захисник, потерпілий.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 терміном на 60 діб. В обґрунтування заявленого клопотання прокурор посилається на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заперечував щодо продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно нього.

Захисник ОСОБА_5 просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора та, одночасно, просив суд обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , суд дійшов наступного.

20.05.2020 року слідчим суддею Центрального районного суду м.Миколаєва відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 15.07.2020 року.

30.06.2020 року до Миколаївського районного суду Миколаївської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2020 року за №0000366 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку, зокрема з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання начальника Миколаївського районного відділу Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ,аналізуючи питання існування у клопотанні ризиків, суд дійшов до висновку про їх наявність з огляду на особу обвинуваченого ОСОБА_4 та його репутацію, а саме те, що останній обвинувачується у вчинені злочину, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, санкція якого передбачає позбавленням волі на строк до восьми років, не має міцних соціальних зв`язків, утриманців, офіційно не працевлаштований, раніше судимий, за місцем проживання характеризується посередньо. ОСОБА_4 , знаючи тяжкість злочину, у якому обвинувачується може переховуватись від суду. Крім того, обвинувачений ОСОБА_4 може незаконно вливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, які на даний час не допитані та може вчинити інше кримінальне правопорушення. Також, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. А саме, перебуваючи на волі, зможе вжити заходів щодо створення штучного алібі, шляхом підмови своїх знайомих до надання показів на його користь.

У зв`язку із цим суд вважає, що існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_4 зможе переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_4 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою.
Зокрема, застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не є доцільним, оскільки це може призвести до переховування обвинуваченого від суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

У зв`язку із зазначеним, суд приходить до висновку, що матеріали клопотання прокурора містять достатньо обґрунтувань необхідності про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та неможливості обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 205, 314-316, 331, 350, 369, ч.1 ст.370 Кримінального процесуального кодексу України,суд, -

постановив:

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 11 годину 00 хвилин 13 липня 2020 року в приміщенні Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого.

Клопотання начальника Миколаївського районного відділу Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Нечаяне Миколаївського району Миколаївської області продовжити строк тримання під вартою в Державній установі Миколаївський слідчий ізолятор на 60 діб до 12 вересня 2020 року (включно).

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду через Миколаївський районний суд Миколаївської області протягом 7 днів з дня оголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1

07.07.2020