Справа № 456/2319/20
Провадження № 1-кс/456/507/2020
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

25 червня 2020 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Стрийської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Стрийського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Стрийського відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 у зв`язку із досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000673 від 13.06.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України, звернулась в суд із клопотанням, погодженим із прокурором Стрийської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в якому просить накласти арешт на майно.
В обґрунтування заявленого клопотання покладається на те, що 12.06.2020 у Стрийський ВП ГУ НП у Львівській області надійшла заява ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки: АДРЕСА_1 , про те, щоб прийняти міри до невідомої особи, яка 12.06.2020 близько 18:30 год., таємно шляхом вільного доступу викрала з фасаду будинку супутникову антену, чим спричинила матеріальної шкоди. Відомості по даному факту були внесені до ЄРДР за № 0000673 від 13.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

У подальшому було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 , який 22.06.2020 у приміщенні кабінету № 3 Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області добровільно видав супутникову антену, яку 12.06.2020 близько 18:00 год. зняв з фасаду, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

23.06.2020 вказана супутникова антена була визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому виникла необхідність накласти арешт на вказане майно для запобігання можливості його приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 підтримала подане клопотання та просить його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала, вважає таке обґрунтованим та просить таке задовольнити.
Заслухавши пояснення прокурора, слідчого, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000673 від 13.06.2020за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 185 КК України. Останнє розпочате на підставі заяви ОСОБА_5 у якій він просить прийняти міри до невідомої особи, яка 12.06.2020 близько 18:30 год. таємно шляхом вільного доступу викрала з фасаду будинку супутникову антену, чим спричинила матеріальної шкоди.

З долученого до матеріалів клопотання протоколу огляду предметів від 22.06.2020, вбачається, що слідчий ОСОБА_4 провела огляд супутникової антени білого кольору, діаметром близько 84 см., яка була добровільно видана ОСОБА_6 ..

Як вбачається з постанови про визнання предмету речовим доказом від 23.06.2020 добровільно видана ОСОБА_6 супутникова антена визнана речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000673 від 13.06.2020 та передана на відповідальне зберігання у камеру зберігання речових доказів Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчий суддя, вважає об`єктивними та поважним причини пропуску строку для звернення до слідчого судді з даним клопотанням, наведені слідчим в судовому засіданні. Зокрема суддею враховується час та день проведення огляду автомобіля, а також завантаженість по роботі у зв`язку з перебування слідчого на чергуванні у складі слідчо оперативної групи. У зв`язку з наведеним пропущений слідчим строк підлягає поновленню.
Відповідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно із ч.1 ст.168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207,208 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 цієї ж статті, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, збереження речових доказів. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів
Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що вказане у клопотанні майно є можливо предметом вчинення кримінального правопорушення і має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використано як доказ вчиненого кримінального правопорушення, в тому числі й як речовий доказ, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Заслухавши думку прокурора в підтримку клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до висновку, що внесене слідчим клопотання є достатньо обґрунтованим та відповідає вимогам ст.171 КПК України.
З доводів, викладених ним у клопотанні та в суді, вбачається, що арешт тимчасово вилученого майна, яке є можливо предметом вчинення кримінального правопорушення і має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використано, як доказ вчинення кримінального правопорушення, в тому числі й як речовий доказ, а тому враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, клопотання про арешт майна підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 369-372, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Стрийського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт на майно, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000673 від 13.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, а саме на супутникову антену.
У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
В порядку ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1