Справа № 444/1718/18
Провадження № 1-кс/444/402/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Жовква Львівської області 05 червня 2020 року
Слідчий суддя Жовківського районного
суду Львівської області ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
з участю представника заявника
адвоката ОСОБА_3
розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

04.06.2020 року до слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000749 від 01.06.2018 року, накладений ухвалою слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 12.04.2019 р.
Особа, за клопотанням якої було арештовано майно, в судове засідання не прибула, однак до суду надійшов лист за підписом в.о. начальника СВ Жовківського ВП ОСОБА_5 з якого вбачається, що 03.06.2020 р. у кримінальному провадженні № 0000749 від 01.06.2018 року прокуратурою Львівської області визначено підслідність за СУ ГУНП у Львівській області кеуди і скеровані матеріали для проведення подальшого досудового розслідування і за СВ Жовківського ВП Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Л/о станом на 04.06.2020 р. вказане кримінальне провадження не рахується.
У зв`язку із чим судом поставлено на обговорення питання повернення матеріалів заяви про скасування арешту майна заявнику ОСОБА_4 .
Представник заявника адвокат ОСОБА_3 , пояснив, що про дані обставини йому було не відомо, а тому не заперечує проти повернення матеріалів заяви заявнику.
Вивчивши скаргу та надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Т.в.о. начальника СВ капітан поліції ОСОБА_5 подав лист з якого вбачається, що 03.06.2020 р. у кримінальному провадженні № 0000749 прокуратурою Львівської області визначено підслідність за СУ ГУНП у Львівській області куди і скеровані матеріали кримінального провадження для проведення подальшого розслідування і за СВ Жовківського ВП станом на 04.06.2020 не рахується.
Відтак, на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Жовківського районного суду Львівської області.
При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульвано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.
Враховуючи, що СУ ГУНП у Львівській області знаходиться за адресою: м. Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, що територіально відноситься до Галицького районного суду м. Львова, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для звернення до Галицького районного суду м. Львова.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України -
У Х В А Л И В:
Повернути ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту майна.
Роз`яснити заявнику його право звернутися з цим клопотанням до Галицького районного суду м. Львова, за адресою м. Львів, вул. Чоловського, 2.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1