Єдиний унікальний номер 448/1283/19
Провадження № 1-кс/448/73/20
У Х В А Л А

11.03.2020 року слідчий суддя Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , проаналізувавши клопотання ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000410 від 22.08.2019 року про скасування арешту майна,

встановив:

Заявник ОСОБА_2 , звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, в якому просив скасувати арешт з транспортного засобу, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, а також ключа запалювання до даного транспортного засобу.
Ознайомившись з документами та матеріалами, якими заявник ОСОБА_2 , обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з вимогами ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Згідно ст.26 КПК сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст.ст.22, 26 КПК України, на особу, яка подає клопотання покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.
Відповідно до ст.131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ст.132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Заявник звертається з клопотанням про скасування заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак на нього поширюються положення закону, який регулює порядок застосування та/або скасування відповідного заходу.
Зі змісту поданого заявником ОСОБА_2 клопотання неможливо встановити, де на даний час знаходиться майно (транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу), котре було в заявника вилучено та в подальшому на таке накладено арешт; не долучено правовстановлюючі документи на вилучене майно (автомобіль), не долучено документ (копія паспорта), що підтверджує особу заявника, не додано висновків експертиз, з яких б вбачалось, що відпали підстави в арешті майна.
Окрім цього, заявником ОСОБА_2 не додано копії ухвали слідчого судді, згідно якої було накладено арешт на майно, який заявник просить скасувати.
Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачений процесуальний наслідок відсутності у клопотанні про скасування арешту майна даних, необхідних для призначення розгляду клопотання.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.
У відповідності до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
З огляду на те, що подане клопотання не оформлено належним чином, що унеможливлює призначення розгляду клопотання, в тому числі у визначений законом строк, на підставі засади законності кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала, з наведених вище підстав.
Керуючись ст.ст.7, 9, 22, 26, 131, 132, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000410 від 22.08.2019 року, про скасування арешту майна - повернути заявнику.
Роз`яснити заявнику ОСОБА_2 , що повернення клопотання не позбавляє права на звернення з відповідним клопотанням до слідчого судді повторно, після усунення зазначених слідчим суддею недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала суду виготовлена та підписана суддею у нарадчій кімнаті 11.03.2020 року.