Справа №:755/5833/19
Провадження №: 1-кс/755/9555/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" грудня 2019 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Буряківк, Заліщицького р-ну, Тернопільської обл., громадянина України, працюючого на посаді директора КП «Головний інформаційно-обчислювальний центр» (), одруженого, який має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000355 від 11 жовтня 2018 року, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідчий в ОВС СУ ГУ СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_9 за погодженням з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що «Головний інформаційно-обчислювальний центр» (далі КП «ГІОЦ») утворене розпорядженням Представника Президента України у місті Києві від 21 липня 1992 року № 678 (з урахуванням змін, внесених розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 25 березня 1997 року № 357) та перейменоване на комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 25 травня 2000 року № 779.

КП «ГІОЦ» засноване на комунальній власності територіальної громади міста Києва і підпорядковане Департаменту інформаційно-комунікаційних технологій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), власником підприємства є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада.

12 липня 2016 року наказом № 435-ВК ОСОБА_8 призначено на посаду директора КП «ГІОЦ». У відповідності до ч. 3 ст. 18 КК України ОСОБА_8 є службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

Наприкінці 2017 року, за невстановлених органом досудового розслідування обставин, у директора КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 та директора ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» ОСОБА_10 виник злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном на користь ТОВ «Українські Бізнес Комунікації», а саме бюджетними коштами в особливо великих розмірах, які виділяються з міського бюджету для створення комплексу «Оперативно-диспетчерське обслуговування житлового фонду та систем керування, контролю і забезпечення безпеки ліфтового обладнання».

Так, 06 червня 2017 року КП «ГІОЦ», як замовником, розміщено в авторизованій електронній системі закупівель «Prozorro» оголошення UA-2018-02-15-000827-c про проведення відкритих торгів, предметом закупівлі було створення комплексу «Оперативно-диспетчерське обслуговування житлового фонду та систем керування, контролю і забезпечення безпеки ліфтового обладнання» (Код за ДК 021:2015: 72260000-5, послуги, пов`язані з програмним забезпеченням, очікувана вартість предмету даних закупівель складала 59 165 227 грн 00 к., в т.ч. ПДВ. Джерелом фінансування даних закупівель виступили кошти місцевого бюджету міста Києва.

Станом на 22 березня 2018 року надійшло 3 тендерні пропозиції від наступних учасників: ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», ТОВ «Еф Ді Ай Кампані», що за адресою: м. Київ, б-р Т.Шевченка, 62 та ТОВ «Колвей Україна», що за адресою: м. Київ, вул. Північна, 46.
28 березня 2018 року об 11 год 51 хв протоколом розкриття тендерних пропозицій тендерного комітету КП «ГІОЦ» за результатами аукціону переможцем вказаного тендеру визнано ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Гродненська, 32, з пропозицією 58 814 736 грн 00 к.
Поряд з цим, попередньо для забезпечення перемоги ТОВ «Українські Бізнес Комунікації» під час відкритих торгів, на замовлення директора КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 , ТОВ «Білінтех Україна» було розроблено Робочий проект проектування комплексу «Оперативно-диспетчерського обслуговування житлово-будинкового фонду та систем керування, контролю й забезпечення безпеки ліфтового господарства» (КІТТС «ОДО») (як комплексної інформаційно-технологічної телекомунікаційної системи) для використання КП «ГІОЦ» під час проведення процедури відкритих торгів в авторизованій електронній системі закупівель «Prozorro». При цьому у вказаному проекті невстановлені досудовим розслідуванням особи умисно зазначили перелік програмного забезпечення, що повинно встановлюватись на автоматизованих робочих місцях, а саме: «Call Way», «Desk Control» та «Городок», права на які на момент розроблення вказаного проекту належали виключно ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ».
Для реалізації спільного злочинного умислу, тоді ж ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів, розуміючи, що внаслідок свого службового становища ОСОБА_8 має право оперативного управління майном грошовими коштами міського бюджету, які виділяються для створення комплексу «Оперативно-диспетчерське обслуговування житлового фонду та систем керування, контролю і забезпечення безпеки ліфтового обладнання» (далі КІТТС «ОДО»), дійшли злочинної домовленості про створення сприятливих умов для перемоги ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» під час відкритих торгів.
Крім того, останні домовились, що після перемоги ТОВ «Українські Бізнес Комунікації» та підписання договору на створення КІТТС «ОДО», до кошторису наданих послуг, окрім постачання ліцензійних сертифікатів та комп`ютерних програм «CallWay», «Deskcontrol» та «Електронний реєстр заявок та скарг на виконавців житлово-комунальних послуг» (ГОРОДОК) додатково будуть включені послуги з розроблення до них нібито окремих можливостей/функцій, які відповідали б технічним вимогам до договору, у вигляді модулів програмного забезпечення. При цьому, на підставі включення вартості розроблення та поставки вказаних модулів до списку наданих послуг, та подальшого їх прийняття комісією КП «ГІОЦ», буде здійснено перерахування бюджетних коштів на рахунок ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», що дозволить в подальшому заволодіти вказаними коштами.
Так, 13 квітня 2018 року, для реалізації спільного злочинного умислу, за результатами проведеного тендеру між КП «ГІОЦ» (замовник) в особі директора ОСОБА_8 та ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» (виконавець) в особі директора ОСОБА_10 укладено договір № 4342 про надання послуг, пов`язаних з програмним забезпеченням (Створення комплексу «Оперативно-диспетчерське обслуговування житлового фонду та систем керування, контролю і забезпечення безпеки ліфтового обладнання»), код за ДК 021:2015: 72260000-5.
В подальшому до договору № 4342 від 16 квітня 2019 року внесено низку змін.
В тому числі 05 липня 2018 року, для реалізації спільного злочинного умислу, направленого на заволодіння коштами міського бюджету, з метою завищення вартості виконаних робіт та наданих послуг, а саме включення вартості нібито розроблених модулів програмного забезпечення до умов договору, між КП «ГІОЦ» в особі директора ОСОБА_8 та ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» в особі директора ОСОБА_10 укладено додаткову угоду № 2, якою внесено наступні зміни: внести зміни до Додатку № 1 «Календарний план надання послуг» до Договору згідно якого найменування першого етапу змінено з «Постачання ліцензії на програмне забезпечення» на «Постачання ліцензії та програмного забезпечення», результат етапу з «Ліцензійні сертифікати» на «Ліцензійні сертифікати, програмне забезпечення на цифровому носії та опис його складу. Видаткова накладна».
Після цього, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, з метою розтрати грошових коштів міського бюджету в особливо великих розмірах на користь ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», ОСОБА_8 , з метою усунення перешкод під час приймання результатів робіт в рамках договору № 4342, вступив у злочинну змову із начальником департаменту впровадження та супроводу інформаційно-комунікаційних систем КП «ГІОЦ» - членом Постійно діючої комісії з прийняття результатів виконання заходів Комплексної міської цільової програми «Електронна столиця» на 2015-2018 роки, співвиконавцем яких є КП «ГІОЦ», ОСОБА_11 . На виконання вказаної злочинної домовленості останній, усвідомлюючи, що модулі програмного забезпечення, які будуть надані в рамках договору № 4342 для перевірки та прийняття комісією, насправді не є програмними модулями, повинен був у складі комісії прийняти від ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» зазначені нібито модулі програмного забезпечення на цифровому носії інформації, за результатами чого подати на підпис директору КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 видаткову накладну із переліком цих модулів та їх вартістю.
Так, наказом директора КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 № 99ес від 06 жовтня 2016 року з метою забезпечення ефективного виконання заходів, співвиконавцем яких відповідно до Комплексної міської цільової програми «Електронна столиця» на 2015-2018 роки (далі Програма) в 2016 році визначено КП «ГІОЦ», забезпечення контролю за якістю та своєчасністю надання послуг виконавцями таких послуг, що визначені на конкурсних засадах за результатами відповідних закупівель, проведених КП «ГІОЦ» для реалізації заходів Програми, створено Постійно діючу комісію з прийняття результатів виконання заходів Програми, співвиконавцем яких є КП «ГІОЦ» та затверджено її персональний склад до якого включено в тому числі ОСОБА_11 .
Згідно наказу Комісією поетапно здійснюється приймання та оцінка результатів послуг, наданих у відповідності до умов договору, укладеного між КП «ГІОЦ» та Виконавцем послуг, визначеним за результатами проведення відповідної процедури закупівлі.
Також, наказом встановлено, що акт приймання-передачі наданих за відповідним етапом послуг, наданий виконавцем послуг, може бути підписаний належним чином уповноваженим представником КП «ГІОЦ» тільки після отримання відповідного позитивного рішення Комісії.
В подальшому, наказом директора КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 № 51 від 16 червня 2017 року внесено зміни до складу Комісії та затверджено її персональний склад до якого включено в тому числі ОСОБА_11 .
Наприкінці липня 2018 року за невстановлених досудовим розслідуванням обставин невстановленими особами було сформовано та записано на цифрових носіях в кількості 3 шт. (диск DVD-R Verbatim 4.7 Gb 16x CakeBox) електронні файли заявлені як модулі програмного забезпечення, що будуть надані в рамках договору № 4342, складено письмовий опис програмного забезпечення із внесеною недостовірною інформацією щодо наявності модулів програмного забезпечення на цифрових носіях, а також складено видаткову накладну № 65 від 06 вересня 2018 року на суму 28 209 520 грн 00 к. до складу якої окрім вартості ліцензій на комп`ютерні програми «CallWay», «Deskcontrol» та «Електронний реєстр заявок та скарг на виконавців житлово-комунальних послуг» (ГОРОДОК) включено вартість модулів програмного забезпечення.
Після цього, наприкінці липня 2018 року, на виконання спільного злочинного умислу із ОСОБА_8 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, ОСОБА_10 , знаходячись в офісному приміщенні ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 47д, завідомо усвідомлюючи неправдивий характер відомостей, які внесені до видаткової накладної № 65 від 06 вересня.2018 року, в частині постачання модулів програмного забезпечення, засвідчив вказаний завідомо неправдивий офіційний документ своїм підписом в графі «Від постачальника Директор ОСОБА_10 » та печаткою ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», чим засвідчив факт, який має юридичне значення.
09 серпня 2018 року, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин в приміщенні КП «ГІОЦ», за адресою: м. Київ, вул. Космічна, 12а, відбулось засідання Постійно діючої комісії з прийняття результатів виконання заходів Комплексної міської цільової програми «Електронна столиця» на 2015-2018 роки, співвиконавцем яких є КП «ГІОЦ», під час якого ОСОБА_10 на виконання спільних злочинних домовленостей із ОСОБА_8 , з метою розтрати грошових коштів міського бюджету в особливо великих розмірах на користь ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» та заволодіння ними, на виконання умов договору № 4342 від 13 квітня 2018 року, надав на розгляд і вивчення комісії ліцензійні сертифікати, програмне забезпечення, в тому числі електронні файли заявлені як модулі програмного забезпечення, на цифрових носіях та опис його складу, а також видаткову накладну із переліком та вартістю модулів програмного забезпечення.
В свою чергу, на виконання спільних злочинних домовленостей із ОСОБА_8 , головуючий на засіданні член комісії ОСОБА_11 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, будучи обізнаним, що програмне забезпечення на цифрових носіях заявлене як модулі програмного забезпечення, опис їх складу та видаткова накладна не відповідають дійсності та до них внесені неправдиві відомості, умисно доповів про їх відповідність договору та технічним вимогам, а також прийняв їх у складі комісії та підписав протокол № 1-2-4342 від 09 серпня 2018 року чим засвідчив факт, який має юридичне значення.
Так, протоколом № 1-2-4342 від 09 серпня 2018 року комісією прийнято рішення ліцензійні сертифікати, програмне забезпечення на цифровому носії та опис його складу, видаткову накладну, надані КП «ГІОЦ» на виконання умов п. 1 Календарного плану, що є Додатком № 2 Договору № 4342 від 13 квітня 2018 року прийняти до роботи та подати на підпис директору КП «ГІОЦ».
Після цього, діючи на виконання спільного злочинного умислу з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , направленого на розтрату грошових коштів міського бюджету в особливо великих розмірах на користь ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», шляхом зловживання своїм службовим становищем, в супереч інтересів служби, 06 вересня 2018 року, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, знаходячись в приміщенні КП «ГІОЦ», за адресою: м. Київ, вул. Космічна, 12а, директор КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 , завідомо усвідомлюючи неправдивий характер відомостей, які внесені до офіційного документу видаткової накладної № 65 від 06 вересня 2018 року на суму 28 209 520 грн 00 к., а саме в частині постачання програмних модулів згідно переліку, розуміючи, що ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» насправді не поставляються програмні модулі, засвідчив вказаний завідомо неправдивий офіційний документ своїм підписом в графі «Отримав(ла) Директор ОСОБА_8 » та печаткою КП «ГІОЦ», чим засвідчив факт, який має юридичне значення та надає право комунальному підприємству отримати фінансування з місцевого бюджету на оплату робіт по зазначеній видатковій накладній та зобов`язує здійснити перерахування грошових коштів на рахунок ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ», та таким чином будучи службовою особою видав завідомо неправдивий документ.
В подальшому, на підставі платіжного доручення № 111 від 13 вересня 2018 року ГУ ДКСУ у м. Києві здійснено зарахування грошових коштів на рахунок ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» № НОМЕР_1 , який відкрито в Печерській філії ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», МФО 300711, з рахунку КП «ГІОЦ» № 1290, відкритого в ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО 820019, в сумі 28 209 520 грн 00 к.
Згідно висновку експертів Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності № 247/19 за результатами проведення комплексної компютерно-технічної та експертизи у сфері інтелектуальної власності від 11 листопада 2019 року функціонал розроблених та інтегрованих модулів в рамках договору № 4342 від 13 квітня 2018 року, укладеного між ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» та КП «ГІОЦ», до базового програмного забезпечення «CallWay», «Deskcontrol» та «Електронний реєстр заявок та скарг на виконавців житлово-комунальних послуг» (ГОРОДОК) не відповідає вимогам технічного завдання на їх створення. Електронні файли, які, відповідно до «Опису програмного забезпечення, що поставляється згідно договору № 4342 від 13 квітня 2018 року», заявлені як модулі не є програмними модулями/комп`ютерною програмою у розумінні закону України «Про авторське право і суміжні права».
Поряд з цим, згідно висновку експерта Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності № 247-1/19 за результатами проведення судово-економічної експертизи від 15 листопада 2019 року документально підтверджуються збитки КП «ГІОЦ» в рамках підписання та виконання договору № 4342 від 13 квітня 2018 року укладеного з ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» в сумі 20 826 910 грн 00 к.
З огляду на викладене 13 вересня 2018 року директор КП «ГІОЦ» ОСОБА_8 , перебуваючи у приміщенні КП «ГІОЦ», за адресою: м. Київ, вул. Космічна, 12-а, на підставі завідомо підробленого офіційного документу видаткової накладної № 65 від 06 вересня 2018 року, зловживаючи своїм службовим становищем, зловживаючи своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, розтратив майно Київської міської державної адміністрації, а саме грошові кошти в сумі 20 826 910 грн 00 к., що є особливо великим розміром, який в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, на користь ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ».

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину. Органом досудового розслідування зібрано докази, що обґрунтовують підозру ОСОБА_8 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України. У зв`язку із чим підозрюваний, займаючи керівну посаду, діючи з метою перешкоджання процесу збирання доказів у кримінальному провадженні, уникнення кримінальної відповідальності за особливо тяжкий злочин у вчиненні якого він підозрюється, невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, може переховуватись від органу досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом. Застосування до підозрюваного ОСОБА_8 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам, оскільки підозрюваним вчинено кримінальне правопорушення, яке відноситься до особливо тяжких злочинів; за вказане кримінальне правопорушення, у разі визнання його винуватим, підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна; відповідно до віку та стану здоров`я ОСОБА_8 має можливість без будь-яких обмежень пересуватися, як на території України, так і за кордоном; ОСОБА_8 підозрюється у заподіянні кримінальним правопорушенням шкоди у розмірі 20 826 910 грн 00 к. Тому орган досудового розслідування вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою надасть можливість запобігти ризикам зазначеним у клопотанні. При визначенні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави просив призначити її у розмірі не меншому ніж сума завданих збитків та покласти на підозрюваного обов`язки визначені у п. 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання з тих підстав, що підозра ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України є необґрунтованою, з тих підстав, що ґрунтується лише на висновку експерта №247/19 за результатами комплексної комп`ютерно-технічної експертизи у сфері інтелектуальної власності від 11 листопада 2019 року та висновку експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи №247-1/19 від 15 листопада 2019 року, який в свою чергу повністю залежний від висновку №247/19, проте даний висновок не можна вважати належним та допустимим доказом, оскільки слідчий не забезпечив надання вихідних даних для проведення експертизи, а саме оригіналів дисків з програмним забезпеченням. Тому під час проведення експертизи № 247/19 дослідження проведене поверхнево, оскільки перевірці підлягали сумнівні дані, які знаходились на флеш-носію, а не оригінальні програми. Крім того, досліджені експертизою були лише окремі модулі, а не весь комплекс програм, що в свою чергу теж свідчить про неповноту проведеної експертизи. Також стороною обвинувачення не обґрунтовано належним чином ризики можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, оскільки жодних фактичних даних не надано, крім цього не враховано, що ОСОБА_8 має сім`ю, роботу, постійне місце проживання у Київській області, позитивно характеризується за місцем роботи, відсутнє будь-яке майно, бізнес чи центр життєвих інтересів закордоном, що у своїй сукупності нівелює ризик втечі. Також під час досудового розслідування підозрюваний належним чином виконував вимоги слідства. Крім того, стороною обвинувачення не обґрунтовано належними матеріалами існування ризиків того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити речі та документи, а також може впливати на свідків у кримінальному провадженні. Також стороною обвинувачення не обґрунтовано розмір застави, яку підозрюваний повинен внести при визначенні йому альтернативного запобіжного заходу. Із за зазначених підстав просить відмовити у задоволенні клопотання сдічого.

Захисник ОСОБА_4 підтримав колегу і теж заперечував проти задоволення даного клопотання, оскільки підозра ОСОБА_8 є необґрунтованою. Також є необґрунтованими ризики зазначені слідчим у клопотанні, оскільки не зазначено відомостей, які б підтверджували переховування підозрюваного від слідства та суду, а також те, що він намагався знищити чи спотворити будь-які речі та документи. Також стороною обвинувачення взагалі не зазначено, яким чином ОСОБА_8 може перешкоджати кримінальному провадженню. При визначені розміру застави не враховано майновий стан підозрюваного, у зв`язку із чим в клопотанні зазначено непомірний розмір даного альтернативного запобіжного заходу. Також стороною обвинувачення не обґрунтовано, що інший запобіжний захід не зможе запобігти ризикам вказаним у клопотанні. Просить відмовити у задоволенні клопотання, обмежившись зобов`язанням підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади.

Також захисник ОСОБА_5 підтримав колег та просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю та застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених п. 2, 3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України. Крім того, просив долучити до клопотання письмові заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_12 заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки долучені до клопотання матеріали не містять жодних доказів на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Жодних доказів на підтвердження ризиків зазначених у клопотанні слідчого не надано. Всі ризики ґрунтується на тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, що за своєю суттю суперечить практиці Європейського суду з прав людини. Просила відмовити у задоволені клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_8 підтримав у повному обсязі своїх захисників. Зазначив, що ініціатором укладення договору між КП «ГІОЦ» та ТОВ «УКРАЇНСЬКІ БІЗНЕС КОМУНІКАЦІЇ» була Київська міська державна адміністрація, а не він особисто. Вважає не обґрунтованим обвинувачення, зокрема щодо змови групи осіб, оскільки це матеріалами не підтверджується, крім того з ОСОБА_10 він познайомився зимою 2018 року, проте жодних відносин з останнім не підтримує. Також зазначив, що під час допиту він добровільно надавав пояснення протягом трьох годин оперативному працівнику, однак він у протоколі відобразив лише чотири питання, що свідчить про необ`єктивність органів досудового розслідування. Під час досудового розслідування не переховувався від органів досудового розслідування, а навпаки співпрацював зі слідством. Звернув увагу на те, що на його утриманні перебувають троє малолітніх дітей, а тому застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відобразиться на сім`ї, яку він частково утримує. Просив застосувати будь-який із запобіжних заходів, крім тримання під вартою.

Також підозрюваний ОСОБА_8 оголосив заяву ОСОБА_13 про його бажання взяти на поруки ОСОБА_8 .

Слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 11 жовтня 2018 року відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер 0000355.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисників щодо вручення їм копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

16 грудня 2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених статті 2.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_8 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, наявними у клопотання додатками, зокрема: протоколом огляду від 22 жовтня 2019 року; висновком експертів за результатами проведення комплексної комп`ютерно-технічної та експертизи у сфері інтелектуальної власності ввід 11 листопада 2019 року № 247/19; висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи №247-1/19 від 15 листопада 2019 року; договором про надання послуг №4342 від 13 квітня 2018 року з додатками; додатковою угодою №2 до договору про надання послуг №4342 від 13 квітня 2018 року, від 05 липня 2018 року; протоколами допиту свідків від 19, 21, 25 листопада 2019 року; протоколами допитів експертів від 20 листопада 2019 року та іншими доказами у сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Щодо тверджень сторони захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 195 КК України, то слід зазначити таке.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідчий суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_8 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, має на утриманні матір похилого віку, яка хворіє на кардіологічні захворювання, працює, позитивно характеризується за місцем проживання та за місцем роботи, розмір майнової шкоди, у завданні якої він підозрюється, те, що він раніше не судимий.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідча суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливості переховуватись від органів досудового розслідування та/ або суду, оскільки жодних обґрунтування, які б підтверджували зазначений ризик не надано, проте з поведінки підозрюваного та пояснень сторони захисту вбачається, що ОСОБА_8 виконує вимоги органів досудового розслідування, з`являється на допити та повідомлення про підозру, співпрацює зі слідством. Зазначені твердження не спростовані у судовому засіданні стороною обвинувачення, тому слідча суддя вважає їх вагомими і такими, що заслуговують на увагу.

Також не обґрунтованим є ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки слідчим у клопотанні даний ризик лише формально зазначений, жодним чином не конкретизовано та не обґрунтований фактичними даними.

Щодо ризику знищити, приховати або спотворити речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідча суддя вважає зазначений ризик обґрунтований, оскільки не зважаючи на те, що органом досудового розслідування проведено обшуки та вилучено речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, проте на даний момент досудове розслідування перебуває в активній фазі, оскільки особам причетним до кримінального провадження повідомлено про підозри.
Щодо ризику незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, то слідча суддя вважає його обґрунтованим, оскільки підозрюваний ОСОБА_8 є директором ДП «ГІОЦ», тому у нього наявні організаційно розпорядчі та дисциплінарні повноваження щодо працівників товариства, які потенційно можуть володіти певною інформацією по даному кримінальному провадженні. Окрім цього, при встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Також наявні майнові ресурси для організації і здійснення такого впливу.
Крім того, органи досудового розслідування підозрюють ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб, а тому існує ризик впливу на підозрюваних у даному кримінальному правопорушенні, або узгодження ними власних показів, що може утруднити встановлення об`єктивної істини у даному кримінальному провадженні.
Слідча суддя вважає не доведеною стороною обвинувачення такої обставини, як недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні, оскільки в обґрунтування даної підстави слідчий посилається на обставини. що враховуються при обрані запобіжного заходу (ст. 178 КПК України), що не є належним обґрунтуванням даної обставини.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та можливість незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною у нічний період доби залишати житло та з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.
Щодо заяви ОСОБА_13 про взяття на поруки ОСОБА_8 , то слід зазначити таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
Згідно ч. 2 ст. 180 КПК України кількість поручителів визначає слідчий суддя, суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру.
Таким чином, особиста порука належить до запобіжних заходів, які поєднані із психологічним впливом на поведінку підозрюваного, що ґрунтується на моральній відповідальності цієї особи перед тими особами, які за нього поручилися.
Крім того, однією з умов обрання такого запобіжного заходу є впевненість слідчого судді в тому, що поручителі дійсно можуть впливати на поведінку підозрюваного та забезпечити його доставлення до органу досудового розслідування чи суду на першу про те вимогу. При цьому важливою передумовою ефективної дії запобіжного заходу у вигляді особистої поруки є почуття довіри і поваги підозрюваного до поручителя. Такі взаємовідносини гарантують, з одного боку, прагнення самої особи до дотримання цього запобіжного заходу, а з другого - забезпечують можливість реального впливу поручителів на її поведінку.
Проте стороною захисту не зазначено в яких взаємовідносинах з підозрюваним перебуває ОСОБА_13 , оскільки із заяви вбачається, що особа, яка бажає взяти на поруки ОСОБА_8 знає тітку підозрюваного, проте про відносини із ОСОБА_8 не вказано. У зв`язку із чим відсутні належні підтвердження того, що порука забезпечують можливість реального впливу поручителя на поведінку підозрюваного.
Враховуючи викладене, а також підвищену суспільну небезпеку інкримінованого підозрюваному злочину, слідча суддя не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_13 про взяття підозрюваного ОСОБА_8 на поруки.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
в задоволенні клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 15 лютого 2020 року, за адресою: АДРЕСА_2 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого чи суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 строком до 15 лютого 2020 року включно, такі обов`язки:
не відлучатись за межі с. Білогородка, Києво-Святошинського р-ну, Київської обл. без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
заборонити спілкуватись із свідками, експертами та підозрюваними у кримінальному провадженні;
повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;
здати на зберігання до відповідного органу державної влади (за місцем реєстрації) свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
У задоволенні заяви ОСОБА_13 про передачу на поруки ОСОБА_8 - відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15 год 30 хв 20 грудня 2019 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1