Справа № 202/52/20
Провадження № 1-кс/202/528/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А
22 січня 2020 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001053 від 23.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на автомобіль «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 17.12.2019 року ОСОБА_5 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження та користування даним майном.
Клопотання обґрунтовано тим, що 23.12.2019 року відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю водія ОСОБА_6 , який керував автомобілем «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 , та пішохода ОСОБА_7 , яка померла.
За даним фактом було розпочате досудове розслідування.
Під час огляду місця ДТП був вилучений автомобіль «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення у вигляді потертості бруду на передній частині транспортного засобу. Вказаний автомобіль визнаний речовим доказом.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 17.12.2019 року автомобіль «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_5 .
Прокурор вказує, що вилучений автомобіль відповідає критеріям, визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки зберіг сліди злочину, потрібний для проведення судових експертиз.
Отже, з метою запобігання знищенню, переробці, перетворенню зазначеного автомобіля виникла необхідність у накладенні на нього арешту відповідно до ст. 170 КПК України.
В судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання в його відсутність.
Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що органом досудового розслідування пропущений строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, встановлений ч. 5 ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим безпідставно обмежується права власника цього майна. Просив в задоволенні клопотання про арешт майна відмовити.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що 23.12.2019 року до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України, за № 0001053.
Як вбачається з матеріалів клопотання, під час огляду був вилучений автомобіль «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 , яким керував водій ОСОБА_6 і який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення у вигляді потертості бруду на передньому капоті та решітці радіатора.
Постановою слідчого від 27.14.2019 року зазначений автомобіль визнаний речовим доказом.
За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).
Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Крім того, відповідно до частини п`ятої статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статті 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається з матеріалів клопотання, дійсно є підстави вважати, що був вчинений злочин і вилучений транспортний засіб є знаряддям такого злочину, відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України.
Разом із тим, згідно з долученою до клопотання прокурора копією протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, вилучений автомобіль не містить істотних слідів кримінального правопорушення, в даному випадку зафіксовано лише потертості бруду на передньому капоті та решітці радіатора.
Крім того, слідчий суддя враховує, що транспортний засіб вилучено слідчим 23.12.2019 року.
Згідно наданих слідчому судді матеріалів, 24 грудня 2019 року слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до суду з клопотанням про арешт майна - автомобіля марки «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 . Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_8 від 26 грудня 2019 року дане клопотання було повернуто прокурору для усунення недоліків протягом семидесяти двох годин. Відомості щодо фактичного отримання прокурором ухвали слідчого судді не долучені.
В подальшому 8 січня 2020 року прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 звернувся з клопотанням про арешт автомобіля «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 . Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 від 10 січня 2020 року клопотання про арешт майна було повернуто прокурору для усунення недоліків протягом семидесяти двох годин. Копія даної ухвали отримана прокуратурою Дніпропетровської області 15 січня 2020 року.
Однак після усунення недоліків клопотання про арешт майна подано до суду 20 січня 2020 року (вихідний номер: 04/2/5-95вих20 від 20.01.2020).
Тобто клопотання про арешт майна подано до суду з пропуском строку, встановленого частиною 5 статті 171 КПК України, що є безумовною підставою для відмови слідчим суддею в задоволенні клопотання про арешт майна.
Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання прокурора про арешт автомобіля марки «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 необхідно відмовити.

Відповідно до статті 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.

Отже, у зв`язку з відмовою в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна вилучений транспортний засіб підлягає поверненню власнику або особі, в якої його було вилучено.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001053 від 23.12.2019 року, а саме автомобіля марки «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 відмовити.
Повернути негайно автомобіль марки «MERCEDES-BENZ 408D» реєстраційний номер НОМЕР_1 власнику або особі, в якої його було вилучено.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.
Строк складення та оголошення повного тексту ухвали відповідно до частини 2 статті 376 КПК України - 09-00 годині 27 січня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1