Справа № 442/4994/18
Провадження № 1-во/442/10/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2020 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 27.04.2020 по клопотанню ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження та клопотання № 0/22; № 0/222 ОСОБА_3 про прийняття окремих ухвал,
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з клопотанням, в якому зазначає, що 10.04.2020 він подав клопотання, у якому зазначено особою, що подала: представник особи ОСОБА_3 , в той час, як в ухвалі слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 27.04.2020 вказано ОСОБА_3 . Також вказує, що предметом розгляду було закриття кримінального провадження через не оголошення підозри у визначений законом строк, в той час, як в ухвалі зазначено „підозрюваний ОСОБА_3 . А тому просить виправити описку: клопотання ОСОБА_3 на належного: клопотання представника особи ОСОБА_3 ; виправити описку: підозрюваний ОСОБА_3 на належного: оскаржував ОСОБА_3 .
У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, під час виклику телефонограмою повідомив, що бажає, щоб подане ним клопотання розглядалося за його відсутності. Захисник повідомила, що не має можливості добратися до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, а тому просила клопотання розглядати без її участі. Слідчий в судове засідання не з`явився та про причини неявки слідчого суддю не повідомив, хоча належним чином були повідомлений про час та місце розгляду справи.

Їхня неявка відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно вимог ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Беручи до уваги викладене, оглянувши матеріали справи № 442/4994/18, провадження № 1кс/442/400/2020, слід зазначити наступне.
24.04.2020 на адресу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження № 0001670 за ч. 2 ст. 345 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 27.04.2020 у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження, відмовлено повністю.
ОСОБА_3 у своєму клопотанні просив вказати в ухвалі слідчого судді від 27.04.2020 його статус як „представник особи, проте в даній ухвалі таких очевидних описок допущено не було, а зазначення в ухвалі статусу ОСОБА_3 як „представник особи не може вважатися виправленням описки, оскільки такий не відповідає дійсним обставинам справи.
Поряд з тим, слід зазначити, що у кримінальному провадженні представником фізичної особи може бути лише адвокат (представник потерпілого ч. 1 ст. 58 КПК України; представником цивільного позивача, цивільного відповідача ч. 1 ст. 63 КПК України), а також законний представник для неповнолітньої особи або особи, визнаної у встановленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною (ст.ст. 44, 59, 64 КПК України).
Щодо виправлення описки: „підозрюваний ОСОБА_3 на „оскаржувач ОСОБА_3 слід зазначити наступне.
Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмововербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Це помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають „незмінністю судового рішення.
Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 27.04.2020 по клопотанню ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження, оскільки в даній ухвалі не було допущено описок, а висновки щодо статусу ОСОБА_3 ґрунтуються на досліджених слідчим суддею матеріалів справи та матеріалів кримінального провадження.
Крім того, ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з клопотанням№ 0/22, в якому зазначає, що відповідно до ухвали від 27.04.2020 участь у справі взяла адвокат ОСОБА_4 без належних повноважень, оскільки його статус „свідок у кримінальному провадженні № 0001670, тому йому не передбачено державного адвоката, а своєї довіреності він їй не видавав. Також згідно клопотання № 0/222 ОСОБА_3 вказує, що відповідно до ЄРДР від 31.07.2018 16 год. 06 хв. 08 с. було внесено відомості за ч. 2 ст. 345 КК України до № 0001665 по зібраних матеріалах, відповідно ЄРДР було внесено відомості № 9051 за ЄО до ЄРДР № 0001670 за ч. 2 ст. 345 КК України. А тому просить постановити окремі ухвали по даним фактам та скерувати їх компетентним органам.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до переконання, що у відкритті провадження по даним клопотанням слід відмовити з наступних підстав.

Частина 1 статті 303 КПК України містить виключний перелік рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.
Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:
1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;
2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;
4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;
6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;
7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;
8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;
91) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;
10) повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником;
11) відмова слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 91 частини першої статті 284 цього Кодексу, стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 просить постановити окремі ухвали.
Згідно з ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
Крім того, чинним Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено постановлення окремих ухвал.
З огляду на вищенаведене, вважаю, що у відкритті провадження за клопотаннями № 0/22; № 0/222 ОСОБА_3 про прийняття окремих ухвал слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 372, 379 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 27.04.2020 по клопотанню ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження відмовити повністю.

У відкритті провадження за клопотаннями № 0/22; № 0/222 ОСОБА_3 про прийняття окремих ухвал відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1