Справа № 307/1014/20
Провадження №1-кс/307/411/20
У Х В А Л А
іменем України
14 квітня 2020 року м. Тячів

Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 та прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Тячівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В:

слідчий СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Тячівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що в провадженні СВ Тячівського ВП ГУНП України в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, несеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000175 від 26 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України.

Вказує на те, що 24 червня 2019 року, точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи наслідки у вигляді істотної шкоди довкіллю, з корисливих мотивів, повторно, в порушення вимог ст. ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, ст.12 Закону України "Про охорону навколишнього природнього середовища" та Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007 року "Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів", а саме порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером) та виданим уповноваженим органом, перебуваючи в лісовому масиві ур. Шушманець, на території ДП "Мокрянське ЛМГ", квартал №49, виділ №48 Тарасівського лісництва, в лісах, які відносяться до експлуатаційних лісів, самовільно, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили, зрубав 3 сироростучих дерева породи "бук", діаметрами на пнях 76 см., 40 см. та 28 см., загальною кубомасою 6,96 куб.м. Після чого, ОСОБА_5 , разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яких запросив для допомоги йому у заготівлі деревини, в період з 24 червня 2019 року по 25 червня 2019 року, перебуваючи в лісовому масиві ур. Шушманець, на території ДП "Мокрянське ЛМГ", квартал №49, виділ №48 Тарасівського лісництва, здійснили чистку від гілок та розкряжування 3 зрубаних хлистів дерев породи "бук" на дрова, після чого, такі завантажили на транспортний засіб марки "ЗИЛ-131", номерний знак НОМЕР_1 , яким ОСОБА_5 , попередньо домовившись про збут незаконно зрубаної деревини, перевіз частину такої із зазначеного урочища до дворогосподарства в АДРЕСА_1 та збув ОСОБА_9 , отримавши від останньої винагороду в розмірі 8000,00 грн., а іншу частину деревини вивіз з ур. Шушманець, кварталу №49, виділу №48 Тарасівського лісництва, ДП "Мокрянське ЛМГ", у не встановленому органом досудового розслідування напрямку та місце.

Внаслідок вказаних незаконних дій ОСОБА_5 , державі, згідно висновку експерта №6681 від 05.03.2020 року, складеного за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, заподіяно істотну майнову шкоду на загальну суму 36 280,75 грн.

11 квітня 2020 року, в ході обшуку в АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено бензопили марки «STIHL MS-250/С» з номером 123021080U A66 GF30, без шини та цепа та «STIHL MS-250/С», 12.2016 з номером 0 AS, з шиною та цепом.

26 червня 2019 року слідчим СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області розпочато кримінальне провадження за №0000175 та визначено правову кваліфікацію за ч.2 ст.246 КК України.

З метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні виникла необхідність у арешті тимчасово вилученого майна, а саме бензопили марки «STIHL MS-250/С» з номером 123021080U A66 GF30, без шини та цепа та «STIHL MS-250/С», 12.2016 з номером 0 AS, з шиною та цепом, що належить ОСОБА_5 , жителю АДРЕСА_2 .

Прокурор в судовому засіданні заявлене клопотання підтримав, посилаючись на викладені в письмовому клопотанні обставини і просить клопотання задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Вивчивши матеріали клопотання та вислухавши учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП України в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000175 від 26 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України.

Постановою слідчого слідчого відділення Дубівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області від 11 квітня 2020 року, бензопили марки «STIHL MS-250/С» з номером 123021080U A66 GF30, без шини та цепа та «STIHL MS-250/С», 12.2016 з номером 0 AS, з шиною та цепом, що належить ОСОБА_5 , жителю АДРЕСА_2 , визнано речовими доказами по кримінальному провадженні №0000175 від 26 червня 2019 року.

За змістом ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що передбачено ч.2 ст.173 КПК України.

Відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді, зокрема, речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

За правилами ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час огляду.

Матеріалами клопотання доведено, що зазначене кримінальне правопорушення було вчинено, правову підставу для накладення арешту та можливість використання зазначених речей як доказів в даному кримінальному провадженні.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000175 від 26 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, а саме: бензопили марки «STIHL MS-250/С» з номером НОМЕР_2 A66 GF30, без шини та цепа та «STIHL MS-250/С», 12.2016 з номером 0 AS, з шиною та цепом, власником якого є ОСОБА_5 , житель АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору та власнику майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1