Справа №:755/1880/15-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ "15" серпня 2019 р.

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5
розглянувши у судовому засіданні питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою,

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 оскільки раніше визначений ухвалою суду строк закінчується.

При обговоренні питання прокурор просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 мотивуючи тим, що на даний час ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України не зникли, свідки та потерпілий не допитані, є підстави вважати, що ОСОБА_6 може ухилятись від суду, оскільки він перебував у розшуку, окрім цього відносно обвинуваченого розглядається кримінальне провадження в іншому суді.

Захисник ОСОБА_4 під час вирішення питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 просив суд, врахувати ту обставину, що останній не переховувався від суду, оскільки перебував в зоні проведення антитерористичної операції, має відзнаки, тому ризики наведені прокурором є безпідставними та нічим не підтверджуються. При цьому заявив клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, оскільки ОСОБА_6 має постійне місце проживання та родину, має на утриманні хвору дитину та вагітну цивільну дружину.

Захисник ОСОБА_5 зазначив, що підстави для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника, при цьому просив врахувати, що у нього є родина, вагітна дружина, хвора дитина, яка потребує його допомоги, він не має наміру ухилятись від суду.
Вислухавши думку учасників судового розгляду та дослідивши матеріали судового провадження, суд приходить до наступного:

відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та додані стороною обвинувачення докази, а саме переховуватись від суду, той факт, що обвинувачений ОСОБА_6 ухилявся від суду та був оголошений у розшук, ризик незаконно впливати на потерпілих, свідків, оскільки на даний час свідки та потерпілий не допитані, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, зокрема враховуючи майновий стан обвинувачених, вчинити інше кримінального правопорушення.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Так, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Крім того, при вирішенні даного питання, суд враховує такі обставини як тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність або відсутність у обвинувачених родини й утриманців, постійного місця роботи, репутацію обвинуваченого, його майновий стан, відсутність або наявність судимостей.

Переконливих доказів на підтвердження обставин, які б вказували на зменшення або зникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які приймались до уваги при обранні та продовженні дії обраного запобіжного заходу суду не подавалось. Надані раніше докази відносно підстав для зміни запобіжного заходу вже оцінювались судом, нових переконливих підстав та доказів суду не надано. Посилання захисника на певну практику Європейського суду з прав людини суд вважає необґрунтованими, оскільки у цьому кримінальному провадженні зважаючи на сукупність наявних у справі доказів та враховуючи доводи всіх учасників процесу не вбачається достатньо підстав вважати тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою таким, що порушує його право, передбачене ст. 5 Європейської конвенції з прав людини, оскільки саме такий запобіжний захід є обґрунтованим і достатнім для досягнення мети кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 199, 331, 376 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Продовжити строк дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України до 12 жовтня 2019 року включно.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали о 12 год 15 хв 16 серпня 2019 року.

Суддя