ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6943/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" жовтня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянув матеріали клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах розслідування у кримінальному провадженні №0000092 від 14.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Прокурор місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , із забороною відчуження, розпорядження та вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо вказаного об`єкту нерухомого майна.
Обґрунтовуючи внесене клопотання, прокурор зазначила, що провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000092 від 14.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві власності мала квартиру АДРЕСА_1 .

Так, 12.08.2004 державним нотаріусом Двадцять другої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 посвідчено заповіт ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до якого остання заповіла на випадок її смерті вищевказану квартиру ОСОБА_7 .

Однак, 08.11.2017 державним реєстратором філії комунального підприємства Мирнопільської сільської ради «Результат» ОСОБА_8 внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про зміни права власності на вищевказану квартиру та змінено власника на ОСОБА_9 . Підставою для реєстрації переходу права власності зазначені наступні документи: технічний паспорт без номеру та серії виданий Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, договір купівлі-продажу №65 вданий 28.01.2012 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 .

У подальшому, 28.02.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 на підставі договору купівлі продажу №185 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_12 .

Крім того, 25.07.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 на підставі договору купівлі продажу №1171 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_14 .

Однак, досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 в зазначеній вище квартирі проживала приблизно до другої половини 2015 року, квартиру зі слів свідків не продавала, а збиралась залишити у спадок онуку Денису.

Крім того, з місця свого проживання приблизно в другій половині 2015 року ОСОБА_4 з невідомих причин зникла.

Таким чином, на даний час є всі підстави вважати що невстановлені досудовим розслідуванням особи шахрайським шляхом заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , яка на праві власності належала ОСОБА_15 .

Крім того, у рамках проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження квартиру АДРЕСА_1 визнано речовим доказом.
З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання його відчуження та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення у досудового слідства виникла необхідність у накладені арешту на вказані об`єкти нерухомого майна.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним

Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до положення ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право приватної власності за об`єктом житлової нерухомості, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_14 .
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх та вагомих підстав для задоволення клопотання про арешт майна, що є співмірним із метою яку прагне досягти орган досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в межах розслідування у кримінальному провадженні №0000092 від 14.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), що належить на праві приватної власності ОСОБА_14 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Крім того, відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: