Провадження № 1-кс/712/7418/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

27 вересня 2019 року м. Черкаси
Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Умань, громадянин України, українець, не одружений, дітей на утриманні не має, офіційно не працює, з середньо-спеціальною освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий),

підозрюваного у кримінальному провадженні №0000409 від 26 січня року за ч. 1 ст. 307 КК України, -
в с т а н о в и в :
27 вересня 2019 року до Соснівського районного суду м. Черкас звернувся слідчий СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що за даними досудового розслідування, 25.01.2019 до СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області надійшли матеріали з приводу того, що тривалий час з початку 2019 року невстановлені особи чоловічої та жіночої статті незаконно збувають на території міста Черкаси та Черкаської області наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги та прекурсори.
В ході проведення розслідування встановленого, що ОСОБА_5 , 1990 р.н., 25.09.2019 року приблизно о 13.50 год., перебуваючи біля квартири АДРЕСА_3 , незаконно, умисно збув ОСОБА_7 (особа із зміненими даними) за грошові кошти в розмірі 250 гривень, п/е пакетик з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів № 2/1715 від 26.09.2019 року містить в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін. В той же день ОСОБА_7 видав працівникам поліції п/е пакетик з порошкоподібною речовиною - амфетаміном.
Відомості по даному факту 26.09.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0005308 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
26.09.2019 року кримінальне провадження 0000409 від 26.01.2019 було об`єднане з кримінальним провадженням 0005308 від 26.09.2019 року під загальним реєстраційним номером 0000409.
25.09.2019 у порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 затримано за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
26.09.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме: незаконний збут психотропних речовин.
На думку прокурора, причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 за адресою реєстрації не мешкає, офіційно ніде не працює, живе за рахунок незаконного збуту психотропних речовин та наркотичних засобів, тому є достатні підстави вважати, що останній в подальшому може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні та впливатиме на свідків, експертів, які будуть допитуватися у судовому засіданні під час розгляду вказаного кримінального провадження.
Крім цього, на думку прокурора необхідно також врахувати ступінь тяжкості та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , пов`язаного із незаконним обігом наркотичних засобів, за вчинення якого санкцією статті 307 ч. 1 КК України, передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.
Разом з цим, на думку сторони обвинувачення, наявним є й ризик протиправного впливу ОСОБА_5 на свідків з метою примусити їх шляхом погроз, вмовлянь чи підкупу, до зміни показань, які ними були надані на стадії досудового розслідування.
Наявність ризику втечі через загрозу кримінального покарання, в сукупності з іншими вищевказаним ризиками, дають підстави для висновку про можливість відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.
Слідчий зазначає, що з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання вищевказаних ризиків, до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував своєї причетності до інкримінованого йому злочину. Додатково пояснив, що був затриманий біля піж їзду будинку, але нічого протиправного там не робив. Щодо вилучених під час обшуку у квартирі речей, то вказані речі йому не належать, а електронних вагів він не мав, крім звичайних кухонних.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заявленого клопотання. Додатково пояснив, що підозра фактично ґрунтується на протоколі видачі особою із засекреченими даними начебто придбаної у ОСОБА_5 речовини, що схожа на наркотичну. Проте допиту цього свідка не проведено, а з вищевказаного протоколу випливає, що закупку проведено о 13 год. 50 хв., а речі видавались правоохоронним органам приблизно о 17 год.00 хв. Адвокат також звертав увагу на позитивну характеристику підозрюваного, відсутність у нього судимостей. Крім того, просив звернути увагу на необґрунтованість ризиків та не зазначення у клопотанні чому до підозрюваного неможливо застосувати менш обтяжливий запобіжний захід.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Слідчим суддею встановлено, що 26 січня 2019 року до ЄРДР внесено відомості за ч.1 ст. 307 КК України відповідно до яких 25.01.2019 до СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області надійшли матеріали з приводу того, що тривалий час з початку 2019 року невстановлені особи чоловічої та жіночої статті незаконно збувають на території міста Черкаси та Черкаської області наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги та прекурсори.
26 вересня 2019 року до ЄРДР внесено відомості за ч.1 ст. 307 КК України відповідно до яких ОСОБА_5 , 1990 р.н., 25.09.2019 року приблизно о 13.50 год., перебуваючи біля квартири АДРЕСА_3 , незаконно, умисно збув ОСОБА_7 (особа із зміненими даними) за грошові кошти в розмірі 250 гривень, п/е пакетик з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів № 2/1715 від 26.09.2019 містить в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін. В той же день ОСОБА_7 видав працівникам поліції п/е пакетик з порошкоподібною речовиною - амфетаміном.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому злочинів підтверджується зокрема, протоколом видачі предметів від 25 вересня 2019 року, згідно з якого ОСОБА_8 видав працівникам поліції придбаний у ОСОБА_5 за 250 грн пакетик із речовиною, схожою на наркотичну.
Згідно висновку експерта № 2/1715 від 26.09.2019 року вилучена вище речовина містить в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін.
Крім того, відповідно до протоколу обшуку від 25 вересня 2019 року, проведеного того ж дня з 14 год. 54 хв. по 17 год. 10 хв. у квартирі за місцем фактичного проживання підозрюваного, було виявлено 246 поліетиленових пакетиків із вмістом подрібненої речовини зеленого кольору рослинного походження, 3 поліетиленових пакети із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору, грошові кошти в сумі 50 грн із надписом «ЗБУТ», а також електронні ваги.
З огляду на викладене, підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним інкримінованого йому злочину, принаймні за ч. 1 ст. 307 КК України, є обґрунтованою.
Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то слідчий суддя враховує, що ризики можливого тиску підозрюваного на експертів не доведено.
Водночас очевидним є ризик протиправного тиску підозрюваного на свідка із зміненими даними, з метою змусити його до зміни чи відмови від показань.
Крім того, на думку слідчого судді, існує ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному, а також з огляду на результати проведеного обшуку у його квартирі та можливість зміни кваліфікації інкримінованого злочину та більш тяжкий злочин.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
При обранні конкретного запобіжного заходу до ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує, що практика ЄСПЛ, у разі обґрунтованості підозри у вчиненні тяжкого злочину, допускає застосування найсуворішого запобіжного заходу, особливо на початковому етапі досудового розслідування.
Аналізуючи наведені прокурором ризики, слідчий суддя вважає, що такі не може бути мінімізовано жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою.
За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне на початковому етапі досудового розслідування застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.
Слідчий суддя враховує доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного менш обтяжливого запобіжного заходу, з огляду на позитивну характеристику за місцем проживання, проте зауважує, що інтереси суспільства, які полягають у прагненні жити безпечному від наркотичних засобів середовищі, а також інтереси досудового розслідування особливо на початковому його етапі переважають інтереси підозрюваного перебувати на свободі на цей час.
Крім того, до підозрюваного не може бути застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, з огляду на характер вилученого в цій квартирі при обшуку майна, а також з огляду на те, що менш обтяжливі запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не мінімізують вищевказані ризики.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує, що дані досудового розслідування, а особливо дані проведеного у квартирі підозрюваного обшуку, свідчать про причетність підозрюваного до систематичного продажу наркотичних засобів.
Враховуючи положення ст. 183 КПК України, а також вищевикладене, слідчий суддя вважає, що застава у законодавчо визначених межах здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, тому слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який передбачено п.2 ч.5 ст.182 КПК України, що становить 160 560 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на підозрюваного конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.
Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Умань, Черкаської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з дня затримання, тобто з 25 вересня 2019 року по 23 листопада 2019 року включно.
Визначити розмір застави у вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 160 560 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:
1)прибувати за кожною першою вимогою до слідчого, прокурора і суду;
2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про своє місце перебування, зміну місця свого проживання на іншу адресу та зміну контактного номеру телефону;
3)не відлучатися із м.Умань Черкаської області, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
4)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5)заборонити відвідування кафе, барів, ресторанів, дискотек та будь-яких інших розважальних закладів протягом дії запобіжного заходу,
6)вжити заходи для офіційного працевлаштування,
наслідком невиконанням яких буде звернення застави в дохід держави та обрання більш обтяжливого запобіжного заходу.
Взяти ОСОБА_5 під варту в залі суду.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 після проголошення ухвали.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_9 ресунько