Справа № 404/4048/19
Номер провадження 1-кс/404/2521/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького ВПГУНП в Кіровоградській області, ОСОБА_3 погоджене процесуальним прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню 0004442, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВПГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з процесуальним прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти , що належать «Гайворонському комбінату хлібопродуктів».

Подане слідчим клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав:

З клопотанням про накладення арешту на майно звернувся слідчий СВ Кропивницького ВПГУНП в Кіровоградській області.

До матеріалів клопотання слідчий долучив витяг ЄРДР про те, що : на підставі підробленого протоколу засідання наглядової ради «Гайворонському комбінату хлібопродуктів», невідомі самоправно змінили особу керівника зазначеного відкритого акціонерного товариства.

Гайворонська районна державна адміністрація разом з ВАТ «Гайворонський комбінат хлібопродуктів» розташовані на території Гайворонського району, Кіровоградської області. Матеріали провадження не містять доказів вчинення ймовірного злочину в місті Кропивницькому.

Юридична адреса та фактичне місцезнаходження суб`єкта господарювання, а також дії пов`язані з державною реєстрацією керівника суб`єкта господарювання відбулись за межами міста Кропивницького, слідчий який звернувся з клопотанням не довів, що місце вчинення можливого злочину за територіальною ознакою належить до його повноважень.

Згідно з ч. 1-2 ст. 218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він проводить розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення невідоме або його вчинено за межами України, місце проведення досудового розслідування визначає відповідний прокурор з урахуванням місця виявлення ознак кримінального правопорушення, місця перебування підозрюваного чи більшості свідків, місця закінчення кримінального правопорушення або настання його наслідків тощо.

За таких умов, продовження проведення досудового розслідування слідчим Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області не відповідає чіткому розумінню КПК України. Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням без постанови прокурора відповідного рівня, про визначення місця проведення досудового розслідування. Це суперечить національному законодавству і вимогам міжнародних стандартів якості проведення досудового розслідування, передбачених ст. ст. 5-6 Європейської Конвенції, щодо дотримання принципу юридичної визначеності.

Забезпечити досудовий контроль за правами учасників кримінального провадження, можливо тільки після винесення прокурором відповідного рівня постанови про визначення місця проведення досудового розслідування. Викликають розумний сумнів повноваження слідчого який звернувся з цим клопотанням.

Згідно ст. 3 КПК України, керівник органу прокуратури - Генеральний прокурор України, керівник регіональної прокуратури, керівник місцевої прокуратури та їх перші заступники і заступники, які діють у межах своїх повноважень. Відповідно ч. 5 ст. 36 КПК України, Генеральний прокурор України, керівник регіональної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування.

При вирішенні вимог слідчого, до матеріалів клопотання не долучено доказів документального підтвердження: неефективності проведення досудового розслідування слідчими Гайворонського ВП, або постанови керівника відповідного рівня прокуратури про зміну чи визначення територіальної чи предметної підслідності проведення досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Слідчий не надав доказів законності проведення ним досудового розслідування у цьому провадженні. Без підтвердження правосуб`єктності слідчого, передчасним стане і задоволення вимог слідчого у поданому ним клопотанні.

Зазначені твердження узгоджуються зі змістом листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.09.2016 року, адресованого заступнику Генерального Прокурора України про те, що згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів,згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Положеннями ст. 216 КПК України визначено підслідність органів досудового розслідування. Таким чином, законодавче розмежування підслідності між різними органами досудового розслідування визначає розподіл наданих кримінальним процесуальним законом повноважень таким органам. З огляду на це варто зазначити, що відповідно до положень п. 2 ч. 3 ст. 87 КПК України недопустимими визнаються докази, що були отримані після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень. Водночас питання допустимості тих чи інших доказів вирішується під час судового розгляду судом, який здійснює розгляд кримінального провадження.

Перераховані недоліки є підставою для відмови у задоволенні поданого слідчим клопотання.

Керуючись ст. ст. 216-218 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні поданого слідчим СВ Кропивницького ВПГУНП в Кіровоградській області, клопотання по кримінальному провадженню 0004442, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 356 КК України, про накладення арешту на грошові кошти, власником яких є відкрите акціонерне товариство «Гайворонський комбінат хлібопродуктів», - відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, заперечення на цю ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. (ст. 309 КПК України)

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1