УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю особи, яка подала клопотання ОСОБА_2

секретаря ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання ОСОБА_2 про часткове скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту транспортного засобу, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000026 від 02.02.2019 року,

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 про часткове скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту транспортного засобу, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000026 від 02.02.2019 року

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що 28 березня 2019 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було задоволено клопотання слідчого ГСУ СБУ, подане в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000026 від 02.02.2019, та накаладено арешт на перелік майна, належного юридичним особам, зокрема і на автомобіль «RenaultDuster», д.н.з. НОМЕР_1 , що належав ТОВ «ЄВРОС». При цьому надалі, 24.06.2019 року на підставі проведених електронних торгів ОСОБА_2 , став власником вищевказаного транспортного засобу. Придбання вказаного транспортного засобу на електронних торгах підтверджується відповідним Протоколом №418355 проведення електронних торгів від 24.06.2019 року, Актом про проведені електронні торги (аукціон) від 23.07.2019 року та Актом видачі майна переможцю електронних торгів від 26.07.2019 року. Акт про електронні торги відповідно до п. 8 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

Як підставу для скасування арешту майна заявник посилається на те, що насьогодні підстави, за яких було накалдено ареш та майно, відпали, а дія такого арешту перешкоджає законному розпорядженню власника належним йому майном.
ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив про його задоволення.
Слідчий, за клопотанням якого було накладено арешт, у судове засідання не з*явився.
У зв*язку із зазначеним слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності слідчого на підставі наявних у суду матеріалів.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, заслухавши учасників судового розгляду, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що 28 березня 2019 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було задоволено клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_4 та накладено арешт на перелік рухомого майна юридичних осіб транспортних засобів, які були визнанні речовими доказами, із забороною розпорядження ними, зокрема і на автомобіль «RenaultDuster», д.н.з. НОМЕР_1 , що належав ТОВ «ЄВРОС».
Надалі, ухвалами Київського апеляційного суду від 29.05.2019 року та від 02.07.2019 року здійснювався перегляд вказаної ухвали за апеляційними скаргами представників власника майна АК «ТАСКОМБАНК» та АТ «Райффайзен Банк Аваль», які були залишені без задоволення.
Як підставу для звернення до слідчого судді із клопотанням щодо скасування арешту майна, ОСОБА_2 вказує на те, що 24.06.2019 року на підставі проведених електронних торгів він став власником вищевказаного транспортного засобу. Придбання вказаного транспортного засобу на електронних торгах підтверджується відповідним Протоколом №418355 проведення електронних торгів від 24.06.2019 року, Актом про проведені електронні торги (аукціон) від 23.07.2019 року та Актом видачі майна переможцю електронних торгів від 26.07.2019 року. Акт про електронні торги відповідно до п. 8 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

У той же час матеріали клопотання у собі не містять будь-яких належних та допустимих доказів, а також і не доведено заявником у судовому засіданні, що насьогодні відпала потреба у подальшому арешті майна транспортного засобу, оскільки такий арешт в межах кримінального провадження накладався саме із забороною розпорядження таким майном, з метою запобігання зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Зокрема, слід відзначити, що транспортний засіб було відчужено третій особі в ході електроних торгів 24.06.2019 року, не зважаючи на діючу заборону розпорядження арештованим майном.
Враховуючи викладене вище слідчий суддя приходить до висновку, що заявлене ОСОБА_2 клопотання про скасування арешту на автомобіль «RenaultDuster», д.н.з. НОМЕР_1 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про часткове скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту транспортного засобу, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року в рамках кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000026 від 02.02.2019 року відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1