Справа № 698/656/19
Провадження № 1-кс/698/240/19
УХВАЛА

09 вересня 2019 р. смт. Катеринопіль
слідчий суддя Катеринопільського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , начальника СВ Катеринопільського ВП Звенигородського ВП ГУНП ОСОБА_3 , прокурора Катеринопільського відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , розглянувши в залі суду у селищі Катеринопіль клопотання начальника слідчого відділу Катеринопільського відділення поліції Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000216 від 05.09.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, погоджене з начальником Катеринопільського відділу Звенигородської місцевої прокуратури молодшим радником юстиції ОСОБА_5 про арешт тимчасово вилученого майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Катеринопільського відділення поліції Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що 05.09.2019 о 10 год. 17 хв. до Катеринопільського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області поступило повідомлення лісничого ОСОБА_6 про те, що дві невідомі особи здійснюють випилювання лісу на трасі сполученням смт. Катеринопіль м. Тальне.

Виїздом СОГ на місце події встановлено, що у захисній лісосмузі, яка розташована по праву сторону від автодороги сполученням смт. Катеринопіль м. Тальне, поруч з полем № 13, що розташоване у адміністративних межах Розсохуватської сільської ради Катеринопільського району Черкаської області, виявлено факт незаконної порубки 17 дерев породи ясен.

Під час проведення огляду місця події вилучено до Катеринопільського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області наступні речі: бензопилу марки «FORESTA», заводський номер ТТGK02675; матерчату сумку чорного кольору, у якій знаходилися наступні предмети: два пластмасові чохли на шину бензопили, один з яких чорного, а інший помаранчевого кольорів, двоє плоскогубців, одні з яких з ізоляцією чорного, а інші помаранчевого кольорів, металеву шину до бензопили, картонне упакування з написом: «STIHL» із металевим ланцюгом до бензопили (стан новий), чотири металеві ланцюги до бензопили, три з яких знаходилися у поліетиленовому пакеті з написом: «EVA», а четвертий у сумці, металевий пристрій для заточування металевих ланцюгів до бензопили; чотири пластикові ємкості (1,0 л, 1,5 л, 2,0 л та 5,0 л) з маслянистими рідинами, ємкості 1,0 л та 5,0 л заповнені на половину.

З метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також те, що вказане майно є доказом кримінального правопорушення, слідчий зазначає про необхідність у накладенні арешту на майно.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з наведених у клопотанні підстав.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні підримав клопотання слідчого та просив його задовольнити, пояснивши, що на вказане в клопотанні майно необхідно накласти арешт з метою забезпечення проведення ряду експертиз у кримінальному провадженні, оскільки вилучене майно містить на собі сліди злочину.

Особа у якої вилучене майно (володілець) повідомлений судом належним чином через sms-повідомлення, в судове засідання не з`явився. Причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Перевіривши письмові матеріали клопотання, заслухавши думку слідчого та прокурора, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку. Відповідно до вимог КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що в провадженні Катеринопільського ВП Звенигородського ВП ГУНП Черкаської області перебуває кримінальне провадження № 0000216 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду (а. с. 3).

Постановою від 06.09.2019 року речі, що були вилучені під час проведення огляду місця події 05.09.2019 по факту незаконної порубки дерев (матеріали ЖЄО №1569 від 05.09.2019) та які використовувалися ОСОБА_7 , жителем с. Розсохуватка Катеринопільського району Черкаської області, при зрізанні вказаної деревини на вказаному об`єкті визнані речовими доказами (а. с. 21).

Таким чином, бензопила марки «Foresta», ТТGK02675, вилучена у ОСОБА_7 ; матерчата сумка чорного кольору; два пластмасові чохли на шину бензопили (помаранчевого та чорного кольорів); двоє плоскогубців; металева шина до бензопили; чотири металеві ланцюги до бензопили; чотири пластикові ємкості (1,0 л, 1,5 л, 2,0 л та 5,0 л) з маслянистими рідинами, ємкості 1,0 л та 5,0 л. заповнені на половину мають статус майна, яке тимчасово вилучене.

З письмових показань свідка ОСОБА_7 вбачається, що останній пояснив, що він використовував вказану бензопилу при зрізанні деревини у вказаній лісопосадці, а інші речі використовував для забезпечення її нормального функціонування. У той же час ОСОБА_7 заперечив належність вказаного майна йому (17-20).

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч.7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звукові відеозаписи, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилученні речі та документи які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відносять до предметів, які вилучені законно з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 1-4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1)підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч.ч 1,2 ст. 170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Суд враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання суд виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

Враховуючи вищезазначені положення КПК України, строки подання клопотання про арешт вилученого майна в ході огляду місця події 05.09.2019 року, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно: бензопилу марки «Foresta», ТТGK02675, вилучену у ОСОБА_7 ; матерчату сумку чорного кольору; два пластмасові чохли на шину бензопили (помаранчевого та чорного кольорів); двоє плоскогубців; металеву шину до бензопили; чотири металеві ланцюги до бензопили; чотири пластикові ємкості (1,0 л, 1,5 л, 2,0 л та 5,0 л) з маслянистими рідинами, ємкості 1,0 л та 5,0 л. заповнені на половину - заборонивши користування, розпорядження та відчуження вказаного майна, оскільки вони є предметом вчинення кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника СВ Катеринопільського відділення поліції Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000216 від 05.09.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, погодженого з начальником Катеринопільського відділу Звенигородської місцевої прокуратури молодшим радником юстиції ОСОБА_5 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт: на бензопилу марки «Foresta», ТТGK02675, вилучену у ОСОБА_7 ; матерчату сумку чорного кольору; два пластмасові чохли на шину бензопили (помаранчевого та чорного кольорів); двоє плоскогубців; металеву шину до бензопили; чотири металеві ланцюги до бензопили; чотири пластикові ємкості (1,0 л, 1,5 л, 2,0 л та 5,0 л) з маслянистими рідинами, ємкості 1,0 л та 5,0 л. заповнені на половину - заборонивши користування, розпорядження та відчуження вказаного майна. Визначити місцем зберігання вказаного майна територію Катеринопільського ВП Звенигородського ВП ГУНП у Черкаській області за адресою: вул. Соборна,51, селище Катеринопіль, Черкаської області.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі в 5-тиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1