"15" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
власників майна - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
В ході досудового розслідування встановлено, що в період часу з 05.07.2019 по 06.07.2019 та 16.07.2019 невстановлені особи, діючи умисно, в групі здійснили несанкціоноване втручання в діяльність АПК «ГЛОБАЛМАНІ» шляхом атак на сервіс переказу між електронними гаманцями фізичних осіб, в результаті чого відбулись неправомірні перекази грошових коштів, що належать ТОВ «ГЛОБАЛМАНІ», чим заподіяли останньому матеріальну шкоду на суму 51 100,00 грн.
Зокрема, користувачем електронного гаманця з 05.07.2019 по 06.07.2019 було ініційовано безготівковий переказ коштів з електронного гаманця НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 на користь банківської картки АТ «КБ «Приватбанк» за № НОМЕР_7 , у кількості 6 (шість) успішних транзакцій на загальну суму 50 950 грн., які були зараховані за зазначеними користувачем або користувачами реквізитами, що підтверджується відповідним Витягом з бази даних Системи електронних грошей « ОСОБА_6 ».
Встановлено, що користувачем або користувачами вхід до електронних гаманців №№ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 здійснювався через IP-адреси НОМЕР_8 та НОМЕР_9 , які закріплено за провайдером ТОВ "ВОЛЯ-Кабель".
З метою встановлення користувача телекомунікаційних послуг, який мав доступ до гаманців НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 через IP-адреси НОМЕР_8 було отримано тимчасовий доступ до інформації, яка знаходиться у володінні ТОВ "ВОЛЯ-Кабель" та встановлено, що ІР-адреса НОМЕР_8 належить до динамічного пулу ІР-адрес і в період часу з 01.06.2019 по 02.09.2019 була закріплена за МАС-адресою обладнання абонента НОМЕР_10 . Абонентом вказаної МАС-адреси є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
08.11.2019 до Київського районного суду м. Харкова подано клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про накладання арешту на майно, вилучене під час проведення вищезазначеного обшуку.
Прокурор зазначає, що під час проведення огляду вилучених предметів, зокрема: ноутбуку «HP Probook 470 G4», s/n 5CD723BN50 було встановлено, що у браузері «Google Chrome» виявлено електронні пошти, серед яких « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яка є ідентифікатором гаманця НОМЕР_6 , з якого було здійснено перекази грошових коштів. Згідно даних ТОВ «Воля-кабель» ІР-адреса НОМЕР_8 , з якої здійснювався вхід до електронного гаманця НОМЕР_4 , належить до динамічного пулу ІР-адрес і в період часу з 01.06.2019 по 02.09.2019 була закріплена за МАС-адресою обладнання абонента НОМЕР_10 абонента ОСОБА_4 , яке закріплено за вилученим wi-fi роутером «Tenda» НОМЕР_11 . Таким чином, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що ноутбук «HP Probook 470 G4» та wi-fi роутер «Tenda» АС 15 є знаряддям вчинення злочину.
У органу досудового розслідування виникла необхідність у призначенні та отриманні висновку комп`ютерно-технічної експертизи, з метою встановлення наявності чи відсутності у пам`яті вилучених пристроїв слідів злочину, їх фіксації та вилучення, наявності чи відсутності спеціального програмного забезпечення для здійснення атак на апаратний комплекс інформаційних систем, зокрема оператора електронних коштів «Глобалмані», що потребує деякого часу. А також з метою забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказані вилучені предмети шляхом позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та користування майном.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив про його задоволення.
Власники майна - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, вважаючи, що вилучене майно немає відношення до кримінального провадження та на ньому відсутня будь-яка інформація, яка цікавить орган досудового розслідування. Просили відмовити в задоволенні клопотання, оскільки накладення арешту на вилучене майно порушує їх права як власників.
Слідчий суддя, вислухавши доводи прокурора, власників майна, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.361 КК України, а тому з метою збереження речових доказів, а також з метою встановлення наявності чи відсутності у пам`яті вилучених пристроїв слідів злочину, їх фіксації та вилучення, наявності чи відсутності спеціального програмного забезпечення для здійснення атак на апаратний комплекс інформаційних систем, зокрема оператора електронних коштів «Глобалмані», що потребує деякого часу, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Місцем зберігання арештованого майна визначити Слідче управління Головного управління Національної поліції в Харківській області, яке розташоване за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, під`їзд №2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1