У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2019 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Портофранківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001421 від 18.06.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.06.2019 року ОСОБА_4 та двоє невстановлених органом досудового розслідування осіб, перебуваючи в нічний час на Соборній площі в місті Одесі, побачили ОСОБА_7 на плечі якого була чоловіча сумка.
В цей час, у ОСОБА_4 та невстановлених органом досудового розслідування осіб, з корисливих мотивів, виник спільний злочинний намір, спрямований на відкрите викрадення майна ОСОБА_7 .
Так, реалізуючи спільний злочинний намір, 17.06.2019 року приблизно о 04 годині 00 хвилин, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_4 разом з двома невстановленими органом досудового розслідування особами підійшли до ОСОБА_7 , який знаходився на Соборній площі, 1, в місті Одесі. Після чого, реалізуючи спільний злочинний намір, ОСОБА_4 та невстановлені органом досудового розслідування особи запропонувати ОСОБА_7 дістати з належної йому чоловічої сумки цінне майно. Далі, після того, як ОСОБА_7 дістав з сумки мобільний телефон та грошові кошти, невстановлена органом досудового розслідування особа, реалізуючи спільний злочинний намір, умисно, з корисних мотивів, заволоділа, шляхом ривку, належним ОСОБА_7 мобільний телефоном торгової марки «Iphone 6 S», IMEI: НОМЕР_1 , вартістю 10 000 гривень, в якому знаходилась сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» за абонентським номером: НОМЕР_2 , яка матеріальної цінності для потерпілого не представляє, та грошовими коштами в розмірі 900 гривень.
Відкрито викравши майно ОСОБА_7 в загальному розмірі 10 900 гривень, ОСОБА_4 та двоє невстановлених органом досудового розслідування осіб з місця вчинення ними кримінального правопорушення зникли, майном потерпілого розпорядилися на власний розсуд, тим самим спричинили останньому матеріальний збиток у вказаному розмірі.
24.06.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України за кваліфікуючими ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений за попередньою змовою групою осіб.
У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики, наведені в клопотанні слідчого, не доведені, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Оцінюючи досліджені докази, надані органом досудового розслідування, які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрюваного, вислухавши думку прокурора, адвоката, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 не одруженого, офіційно не працевлаштованого, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків, на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, покарання за яке передбачене виключно у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, що свідчить про наявність ризику переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є запобігання ризикам, зазначених у статті 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та наданими до клопотання доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 18.06.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколами пред`явлення особи для впізнання від 23.06.2019 року.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 не одружений, офіційно не працевлаштований, свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, проте, підозрюваний раніше не судимий, вважаю, що застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх обов`язків, а тому слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у вказаному розмірі, яка зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Портофранківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 2 (два) місяці.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/12856/19.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 2 (два) місяці та обчислюється з моменту проголошення ухвали слідчого судді, тобто з 24.06.2019 року.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 23.08.2019 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

24.06.2019