279/5883/19 1-кс/279/2218/19
У Х В А Л А
іменем України

14 листопада 2019 року

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001390 від 12.11..2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.121,ч.1 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області звернувся з клопотанням про арешт майна по досудовому провадженню №0001390 від 12.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.121,ч.1 КК України, в якому вказав, що 11.11.2019 близько 22:00 години, ОСОБА_4 , знаходячись в будинку АДРЕСА_1 , під час конфлікту з співмешканкою ОСОБА_5 , на грунті ревнощів, наніс останній чисельні удари ногами та руками в область голови та тулубу, внаслідок чого заподіяв ОСОБА_5 тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ, забою, набряку, гематоми головного мозку, сублабсуларної гематоми лівої нирки та розриву селезінки, чим спричинив потерпілій тяжкі тілесні ушкодження.
По даному факту 12 листопада 2019 року слідчим слідчого відділу Коростенського ВП ГУНП України в Житомирській області, були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001390, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
12.11.2019 у ОСОБА_4 , було вилучено: зразок букального епітелію, зразки зрізів нігтьових пластин та зразки змивів з рук, які поміщені до п`яти різних паперових пакетів, опечатані відповідно до правил упакування та які зберігаються при матеріалах кримінального провадження.
Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що вилучені 12.11.2010 у ОСОБА_4 зразок букального епітелію, зразки зрізів нігтьових пластин та зразки змивів з рук, які поміщені до п`яти різних паперових пакетів, опечатані відповідно до правил упакування є знаряддями злочину та зберегли на собі сліди вчинення злочину, та у випадку не накладення на них арешту можуть бути зіпсовані, знищені, клопотав про накладення арешту на зразок букального епітелію, зразки зрізів нігтьових пластин та зразки змивів з рук, які вилучені у ОСОБА_4 ..

Дослідивши матеріали досудового та судового проваджень судом встановлено, що дані по вказаному в клопотанні факту 12.11.2019 року СВ Коростенського ВП ГУНП України в Житомирській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001390 за ознаками злочину, передбаченого ст.121,ч.1 КК України.

Речі вилучені під час огляду 12.11.2019 року, визнані речовими доказами.

Відповідно до ст.171,ч.5 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено.

Відповідно до вимог ст.167 КПК України, вищеназване вилучене майно має статус тимчасово вилученого.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення : 1) збереження речових доказів.

У відповідності до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Річчю, відповідно до визначення, що надається законодавцем в статті 179 ЦК України, є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки. Майном як особливим об`єктом вважається окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (стаття 190 ЦК України).

Арешт майна як захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою утримання певного майна певної особи в розпорядженні органу розслідування та обмеження власника такого майна в можливості здійснення ним належних йому прав, передбачених ст.317 ЦК України.

Предмет матеріального світу, щодо якого не виникають цивільні права та обов`язки, який не має власника (володільця, користувача) як особи, права якої можуть бути обмежені, не може вважатись майном в розумінні положень глави 17 КПК України, отже, на таке майно не може бути накладено арешт як захід забезпечення кримінального провадження.

При вирішенні питання про арешт майна підлягає встановленню, що: 1) таке майно існує як предмет матеріального світу, 2) таке майна має власника, 3) є підстави для обмеження належних такому власникові прав з метою забезпечення розслідування кримінального провадження.

Судом встановлено, що зазначене в клопотанні такими об`єктами не являється, оскільки не має та не може мати власника (володільця, користувача) як особи, яка може заявити на нього свої права та вимагати повернення. Тому такі об`єкти не можуть вважатись об`єктами застосування такого заходу забезпечення провадження як накладення арешту. Відібрані зразки, змиви та зрізи нігтьових пластин особи зроблені уповноваженими особами органу розслідування (слідчим, експертом) з метою їх подальшого експертного дослідження, це об`єкти, які, по-перше, створюються безпосередньо такими особами, по-друге, не мають власника, який може заявити на них свої права, отже, не є предметом матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки, не може вважатись майном в розумінні положень глави 17 КПК України, на яке може бути накладено арешт як захід забезпечення кримінального провадження. Отже, клопотання про накладення на них арешту є безпідставним.

На підставі викладеного, керуючись ст.167, 170-173 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання про накладення арешту на зразок букального епітелію, зразки зрізів нігтьових пластин, зразки змивів з рук, які вилучені у ОСОБА_4 та поміщені до п`яти різних паперових пакетів, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1
Копія згідно оригіналу