Справа № 390/932/19
Провадження № 1-кп/390/305/19
УХВАЛА
"08" липня 2019 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

н/л потерпілої - ОСОБА_4 ,

законного представника н/л потерпілої - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому підготовчому судовому засіданні в м.Кропивницький обвинувальні акти у кримінальних провадженнях № 0000369, № 0000402 відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Новоолексіївка, Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні одну малолітню особу, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судимого 19.12.2018 року Кіровоградським районним судом Кіровоградської області за ч.1 ст.185 КК України до 200 годин громадських робіт,

у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.153, ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження за обвинувальними актами по обвинуваченню ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.153, ч.1 ст.263 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор групи прокурорів за обвинувальним актом № 0000369, просила призначити кримінальне провадження за ч.3 ст.153 КК України до судового розгляду, заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому на строк 60 днів, яке вона обґрунтувала тим, що ОСОБА_7 може переховуватись від суду, вчиняти нові кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків і потерпілу, а також знищити чи спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані до обвинуваченого і вони не зможуть забезпечити його належної процесуальної поведінки. Щодо призначення справи по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч.1 ст.263 КК України до судового розгляду прокурором не висловлено думку, оскільки вона не входить до групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000402.

Неповнолітня потерпіла ОСОБА_4 та її законний представник ОСОБА_5 заперечили проти продовження обвинуваченому строку тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 заперечив проти задоволення зазначеного клопотання, просив застосувати його підзахисному запобіжний захід у виді домашнього арешту, так як ОСОБА_7 не переховувався від слідства та не має наміру переховуватись від суду і спілкуватись з потерпілою та свідками, має зареєстроване місце проживання, де буде проживати разом зі своєю сестрою.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав позицію свого захисника, просив обрати йому більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, запевнив суд, що буде проживати за місцем реєстрації у сестри, спілкуватись з потерпілою взагалі не буде, зобов`язався з`являтись до суду за першою вимогою.

Під час досудового розслідування, ОСОБА_7 ухвалою слідчого судді від 13.05.2019 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09.07.2019 року.

Згідно Рішення Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 року запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п.3, п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, а також до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні прокурора про обрання запобіжного заходу.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справах «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується суд при вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Крім цього, з правових позицій Європейського суду з прав людини, викладених за розглянутими ним справами: «Шалімов проти України», «Боротюк проти України», «Харченко проти України», вбачається, зокрема те, що відповідно до п.3 ст.5 Конвенції по закінченню деякого часу сама тільки наявність обґрунтованої підозри перестає бути підставою для тримання під вартою, та судові органи повинні вказати інші підстави для продовження тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані судами.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на доводи сторін кримінального провадження, з урахуванням особи обвинуваченого, який має зареєстроване місце проживання, до затримання проживав разом з сім`єю, отже має соціальні зв`язки, за відсутності поданих суду доказів того, що обвинувачений, не утримуючись під вартою, буде ухилятися від суду, що не доводить наявності обставин, передбачених п.3 ч.1 ст.194 КПК України, за наявності обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст.194 КПК України, суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_7 слід змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який цілодобовий домашній арешт, звільнивши його негайно з-під варти в залі суду, оскільки на переконання суду, саме такий запобіжний захід забезпечить належне виконання ним процесуальних обов`язків, під час розгляду даного кримінального провадження та усуне наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

У зв`язку з тим, що ухвалою суду від 05.07.2019 року кримінальні провадження за обвинувальними актами № 0000369, № 0000402 об`єднанні в одне провадження, в дане підготовче судове засідання з`явився прокурор за обвинувальним актом № 0000369, яка не має повноважень на участь у кримінальному провадженні за обвинувальним актом № 0000402, по якому прокурор не з`явився в судове засідання, тому суд вважає необхідним відкласти підготовче судове засідання.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 179, 181, 194, 315 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:
Змінити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт на строк 60 діб, з 12.00 год. 08.07.2019 року до 12.00 год. 05.09.2019 року.
Обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити негайно з-під варти в залі суду.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 05.09.2019 наступні обов`язки:
1) не залишати зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
2) прибувати до суду за першою вимогою;

3) утримуватися від спілкування з потерпілою, свідками, експертами у даному кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) надавати можливість працівникам органу Національної поліції безперешкодно з`являтися у житло за адресою: АДРЕСА_1 , - з метою контролю за його поведінкою.

Роз`яснити обвинуваченому, що працівники поліції мають право з`являтись у його житло з метою контролю за його поведінкою і отримання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього судом зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків покласти на Кропивницький ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Строк дії ухвали визначити до 05.09.2019 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити начальнику Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, для виконання.

Підготовче судове засідання відкласти на 10.00 год. 26.07.2019 року.

В судове засідання викликати учасників судового розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя