Справа № 504/3730/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2019 року смт.Доброслав
Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 ,

слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника-адвоката підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Доброслав Одеської області клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, громадянина України, освіта неповна середня, офіційно неодруженого, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 17.12.2018р. Суворовським районним судом м.Одеси за ст.ст.70, 190 ч.1, 185 ч.2, 186 ч.2 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст.ст.75, 76 КК України з іспитовим строком на три роки;

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч. 2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Клопотання погоджено прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_7 .

В судовому засіданні встановлено, що СВ Лиманського ВП ГУ НП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001172 від 30.10.2019р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.2 ст.185, та ч.2 ст.185, ч. 2 ст. 185 КК України.
З клопотання вбачається, що ОСОБА_5 , будучи засудженим за вчинення злочинів майнового характеру, маючи не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість, у період іспитового строку встановленого вироком Суворовського районного суду м.Одеси від 17.12.2018р., відповідних висновків не зробив, на шлях виправлення не став, знову підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за наступних обставин.
Так, 30 жовтня 2019 року, приблизно о 16 год., у ОСОБА_5 під час перебування у торгівельній залі ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет», що знаходиться в торгівельно-розважальному центрі «Рив`єра», який розташований за адресою: Одеська область, Лиманський район, Фонтанська сільська рада, комплекс будівель та споруд №1, виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет».
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно із корисливих мотивів та переслідуючи ціль незаконного збагачення, впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи, шляхом вільного доступу, взяв зі стелажу 2 упаковки з капсулами для прання «Персіл Дуо-капс 28 капсул», у кількості 2 одиниці, зі штрих-кодом 750, вартістю 319 грн. 20 коп. без ПДВ кожна, загальною вартістю 638 грн. 40 коп. без ПДВ та поклав до своєї сумки чорного кольору.
Надалі, ОСОБА_5 , не розрахувавшись за вищевказаний товар, пройшов повз лінію контролю та намагався покинути місце вчинення злочину, тим самим таємно викрасти вищезазначене майно і спричинити Товариству з обмеженою відповідальністю «Ашан Україна Гіпермаркет» майнову шкоду на загальну суму 638 грн. 40 коп. без ПДВ, однак, довести свій злочинний намір до кінця не зміг з незалежних від його волі причин, так як був зупинений співробітниками служби охорони при виході з вказаного магазину.
Надалі, 30.10.2019р., приблизно о 18 год. 38 хв., у ОСОБА_5 , під час перебування біля торгівельного об`єкту відкритого типу «IQOS», що знаходиться на території торгівельно-розважальному центрі «Рив`єра», який розташований за адресою: Одеська область, Лиманський район, Фонтанська сільська рада, комплекс будівель та споруд №1, повторно виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна, а саме: пристрій для нагрівання табаку «IQOS» 2.4 + модель А1503, вартістю 1082 грн. 50 коп. без ПДВ та кольорова накладка «IQOS» вартістю 249 грн. 16 коп. без ПДВ, який належить ТОВ «Філіп Морріс Сейлз енд Дистриб`юшн».
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно, із корисливих мотивів та переслідуючи ціль незаконного збагачення, впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи, шляхом вільного доступу, викрав з прилавку торгівельного об`єкту «IQOS» пристрій для нагрівання табаку «IQOS» 2.4 + модель А1503, вартістю 1082 грн. 50 коп. без ПДВ та кольорову накладку «IQOS» вартістю 249 грн. 16 коп. без ПДВ, після чого з місця події зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд.
Своїми навмисними діями ОСОБА_5 спричинив ТОВ «Філіп Морріс Сейлз енд Дистриб`юшн» матеріальну шкоду на суму 1331 грн. 66 коп. без ПДВ.
Також, 30 жовтня 2019 року, приблизно о 18 год. 45 хв., у ОСОБА_5 , під час перебування в торгівельній залі магазині «LTB» ФОП « ОСОБА_8 », що знаходиться на території торгівельно-розважального центру « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна ФОП « ОСОБА_8 » яке було розташоване у вищевказаному магазині.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи повторно, умисно, із корисливих мотивів та переслідуючи ціль незаконного збагачення, впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи, шляхом вільного доступу, викрав зі стелажу магазину «LTB» наступний товар: толстовку з номером артикулу 122607 (J66535 Black), вартістю 719 грн. без ПДВ та поклав до своєї сумки, після чого з місця події зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд.
Своїми навмисними діями ОСОБА_5 спричинив ФОП « ОСОБА_8 » матеріальну шкоду на суму 719 грн.
Правовою кваліфікацією вказаних правопорушень є: ч. 2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України - закінчений замах на таємне викрадання чужого майна вчинена повторно, що відповідно до ст.12 КК України є злочином середньої тяжкості (перший епізод), ч.2 ст.185 КК України - таємне викрадання чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, що відповідно до ст.12 КК України є злочином середньої тяжкості (другий та третій епізод).
30.10.2019р. о 22 год. 15 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.
31.10.2019р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень.

В обґрунтування обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчинені вказаних кримінальних правопорушень прокурор та слідчий в судовому засіданні зазначили, що це є:

-протокол прийняття заяви ОСОБА_9 про вчинене кримінальне правопорушення від 30.10.2019р.;
-протокол огляду місця події від 30.10.2019р., в ході якого виявлено ОСОБА_5 та пристрій для нагрівання табаку «IQOS» 2.4 + модель А1503 та кольорову накладку «IQOS», толстовку з номером артикулу 122607 (J66535 Black);
-протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 31.10.2019р.;
-протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком
ОСОБА_9 від 31.10.2019р., в ході якого остання вказала на ОСОБА_5 як на особу, яка вчинила кримінальне правопорушення.
-протокол огляду місця події від 30.10.2019р., в ході якого виявлено ОСОБА_5 та 2 упаковки з капсулами для прання «Персіл Дуо-капс 28 капсул»;

-протокол прийняття заяви ОСОБА_10 про вчинене кримінальне правопорушення від 30.10.2019р.;
-протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 31.10.2019р.;
-протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 31.10.2019р.;

-протокол прийняття заяви ОСОБА_12 про вчинене кримінальне правопорушення від 30.10.2019р.;
-протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 31.10.2019р.;
-протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком
ОСОБА_12 від 31.10.2019р., в ході якого остання вказала на ОСОБА_5 як на особу, яка вчинила кримінальне правопорушення.
Враховуючи, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий просить обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 та слідчий СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 підтримали заявлене клопотання, просили суд його задовольнити у повному обсязі з підстав зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 в свою чергу просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, при цьому не заперечував свою причетність у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень.

Захисник-адвокат ОСОБА_6 , вважала можливим обрати ОСОБА_5 запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, при цьому посилалася на те, що підозрюваний ОСОБА_5 перебуває в цивільному шлюбі, утримує дитину своєї цивільної дружини, а також має незадовільний стан здоров`я (перлам п`ятки).

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, ст.178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прецедентне право Конвенції розробило чотири базових прийнятних підстави для відмови у звільненні особи з під варти:

- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення не з`явиться на суді /справа Stogmuller против Austria/;

- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення у випадку звільнення прийме дії, направлені на перешкоджання відправленню правосуддя /справа Stogmuller против Austria/;

- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення, здійснить подальші правопорушення /справа Matznetter против Austria/;

- ризик, що особа порушить громадський порядок /справа Letellier против France/.

Доцільність тримання під вартою особи, яка підозрюється в скоєнні злочину, має оцінюватись в кожному випадку окремо у відповідності з її особливими характеристиками.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтоване обвинувачення, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, правила поваги свободи особи, приймаючи рішення про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя, бере до уваги докази про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, обставини інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється.

Оцінюючи заявлені у клопотанні ризики, слідчий суддя зазначає наступне.

Небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданнями для тримання під вартою. При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки із державою, у які його переслідували за законом, і його міжнародні контакти (справа W v Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року.

Слідчий суддя вважає, що небезпека переховування ОСОБА_5 здається явно переконливою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії середньої тяжкості, офіційно неодружений, немає на утриманні неповнолітніх та недієздатних утриманців, офіційного місця роботи, підтверджених джерел існування.

При цьому, ОСОБА_5 будучи раніше судимим, перебуваючи на іспитовому терміні, розуміє передбачену законом відповідальність, і може безперешкодно покинути межі Одеської області, ускладнивши тим самим нормальну діяльність органів досудового розслідування і суду. За цих же обставин суд вважає доведеним та актуальним ризик вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень.

Оцінюючи ризик того, що ОСОБА_5 може впливати на свідків слідчий суддя враховує, що підозрюваному відомо місце мешкання свідків, будучи на волі він може шляхом вмовляння, переконання чи погроз здійснювати вплив на цих осіб з метою зміни показань під час досудового розслідування та подальшого судового розгляду.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином на першочерговій стадії досудового розслідування є також обґрунтованим, так як підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності, може підшукати свідків або речові та інші докази, які створять алібі у вчиненні злочину.

Тому, з метою досягнення дієвості кримінального провадження та вирішення завдань, визначених у ст.2 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосовуючи до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження (п.9 ч.2 ст.131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

Однак, підозрюваним ОСОБА_5 та його захисником ОСОБА_6 , в супереч положень ст.132 КПК України, не надано до суду жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що встановлені ризики та обставини, визначені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, є неактуальними та недоведеними.

Так, захисник-адвокат ОСОБА_6 посилалася на те, що ОСОБА_5 перебуває в цивільному шлюбі та має на утриманні дитину своєї цивільної дружини, однак вказані доводи є голослівними та не підтверджені жодними доказами.

Також, захисник ОСОБА_6 наголошувала на тому, що ОСОБА_5 має незадовільний стан здоров`я (перелам п`ятки), про що надала ксерокопію з медичної картки ОСОБА_5 , однак вказаний документ не завірений належним чином, не містить жодних реквізитів та є практично нечитабельним, тому не може бути визнаний допустимим доказом. Крім того, навіть за наявності у ОСОБА_5 діагнозу переламу п`ятки, цього не є достатнім для зменшення заявлених у клопотанні ризиків. Так само і не підтверджено жодним чином твердження ОСОБА_5 про те, що він став інвалідом після отримання переламу п`ятки.

Додаткових характеризуючих даних на підозрюваного під час розгляду клопотання надано не було.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу

Обираючи підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що саме цей запобіжний захід забезпечить належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначається застава, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. На думку суду, застава у розмірі 20 розмірів прожитого мінімуму для працездатних осіб, буде достатньо для забезпечення належної поведінки ОСОБА_5 .

Таким чином, у разі внесення ОСОБА_5 застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 40140 гривень, він підлягає негайному звільненню з-під варти та зобов`язаний, згідно ст.194 КПК України, виконувати наступні обов`язки: прибувати до слідчого/прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч. 2 ст. 185 КК України задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеська установа виконання покарань (№21) Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України» строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 30.10.2019 року о 22 год. 50 хв.

Закінчення строку тримання під вартою визначити 29.12.2019 року о 22 год. 50 хв.

У разі внесення підозрюваним ОСОБА_5 застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 40140 гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: прибувати до слідчого/прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Термін дії ухвали до 29.12.2019 року.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1