Справа № 308/1247/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

З поданого клопотання та матеріалів доданих до нього встановлено, що 11.01.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесенні відомості, щодо вчинення кримінального правопорушення невстановленими особами, які на території м. Ужгорода та Виноградівського району протягом 2018-2019 незаконно придбавали з метою збуту, зберігали з цією метою, а також транспортували з метою збуту незаконно виготовлені алкогольні напої, та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000001 за ч.1 ст. 204 КК України.

В ході розслідування вказаного кримінального провадження, 23.07.2019 на адресу слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області надійшли матеріали з оперативного управління ГУ ДФС у Закарпатській області про те, що в магазині та кафетерії « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , здійснюється діяльність, пов`язана зі зберіганням та реалізацією незаконно виготовлених алкогольних напоїв за ціною нижче ринкової. Відтак, 30.07.2019 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 винесено ухвалу про проведення обшуку та 09.08.2019 здійснено виїзд за вищевказаною адресою і на виконання вищевказаної ухвали проведено обшук приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично знаходиться двоповерхове приміщення з магазином та кафетерієм « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». В ході проведення обшуку виявлено та вилучено: 26 (двадцять шість) пляшок алкогольних виробів ТМ «П`яна хата Пшенична» з марками акцизного податку України ємністю 0,5 л. кожна.

Виявлені та вилучені незаконно виготовлені алкогольні напої є матеріальними об`єктами, які є відповідно предметом вчинення кримінального правопорушення, та як наслідок, мають значення речових доказів вчиненого злочину.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зберігала з метою збуту і здійснювала збут незаконно виготовлених алкогольних виробів у приміщеннях магазину та кафетерію « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 , які в подальшому незаконним шляхом реалізовувала кінцевим споживачам.

На даний час існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищевказані предмети є доказами у кримінальному провадженні, адже вони відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. У зв`язку із цим є необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів та з метою забезпечення спеціальної конфіскації.

Накладення арешту на вказане майно викликано необхідністю збереження вилученого, зокрема як речових доказів.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без його участі.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст.98 КПК України.
У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч.5 ст.171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Як вбачається з матеріалів клопотання, Головним управління ДФС в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000001 від 11.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204 КК України.

З наявної в матеріалах клопотання ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 30.07.2019 вбачається, що слідчим суддею було надано дозвіл на проведення обшуку в магазині та кафетерії « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: Воловецький р-н, смт. Жденієво, вул. Шевченка, 150/м.

Так, згідно з протоколом обшуку від 09.08.2019 під час проведення обшуку за вищевказаною адресою виявлено та вилучено 26 пляшок алкогольних виробів ТМ «П`яна хата Пшенична» з марками акцизного податку України ємністю 0,5 л. кожна.

У відповідності до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також те, що може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи те, що речі вилучені під час санкціонованого обшуку 09.08.2019 у в магазині та кафетерії «Буковинка», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є речовими доказами, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання є обґрунтованим і таким, що підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 167, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно під час проведення санкціонованого обшуку 09.08.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично знаходиться магазин та кафетерій «Буковинка», а саме на 26 (двадцять шість) пляшок алкогольних виробів ТМ «П`яна хата Пшенична» з марками акцизного податку України ємністю 0,5 л. кожна.

Передати 26 (двадцять шість) пляшок алкогольних виробів ТМ «П`яна хата Пшенична» з марками акцизного податку України ємністю 0,5 л. кожна на зберігання відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України».

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1