Єдиний унікальний номер справи 646/7414/17
Провадження № 1-о/185/16/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року колегія суддів Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4

розглянувши в судовому засіданні в режимі відеоконференції під час трансляції з приміщення ДУ «Дніпровська УВП (№4)» в зал суду м. Павлограда заяву ОСОБА_5 від 14.01.2019 року про перегляд ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.08.2018 року за нововиявленими обставинами, -

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

представника потерпілих ОСОБА_7 ,

представника цивільного відповідача ОСОБА_8

захисника ОСОБА_9 ,

обвинувачених ОСОБА_10 , ОСОБА_5

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою суду від 27.06.2019 року з кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187, ч.3 ст.368 КК України, заява ОСОБА_5 від 14.01.2019 року про перегляд ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.08.2018 року за нововиявленими обставинами була передана до канцелярії суду для виконання вимог ст.35 КПК України.

Після вирішення питання про самовідвід судді з колегії суддів 25.07.2019 року ухвалою суду було відкрито кримінальне провадження за нововиявленими обставинами за вищевказаною заявою ОСОБА_5 та призначено розгляд провадження.

В судове засідання з`явились сторони кримінального провадження, представник потерпілих, представник цивільного відповідача, потерпілі та захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12 для проведення судового засідання не з`явились.

В обґрунтування поданої заяви обвинуваченим ОСОБА_5 було зазначено, що в провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває на розгляді кримінальне провадження за його обвинуваченням. 15.08.2018 року відбулась заміна судді ОСОБА_13 в колегії суддів у зв`язку з її звільненням. Згідно наявних протоколів про автоматичний розподіл вказана суддя була замінена суддею ОСОБА_14 . Після визначення судді не допускається внесення змін до реєстраційних даних, проте 15.08.2018 року було здійснено повторний авторозподіл, до колегії суддів, що розглядала кримінальне провадження за його обвинуваченням увійшов суддя ОСОБА_15 . 16.08.2018 року колегія суддів Павлоградського міськрайонного суду, у складі якого був суддя ОСОБА_15 , постановила ухвалу про продовження строку дії обраного йому та обвинуваченому ОСОБА_10 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб. Згідно отриманого листа суду суддя ОСОБА_14 15.08.2018 року була замінена у зв`язку з відсутністю на робочому місці з виробничих питань, проте відповідно до ЄДРСР 15.08.2018 року складом суду за участі судді ОСОБА_14 було ухвалено два вироки. Викладені обставини свідчать про грубе порушення порядку проведення повторного автоматизованого розподілу справи, що у свою чергу є підставою вважати, що ухвала про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою від 16.08.2018 року була постановлена незаконним складом суду. Це у розумінні ст. 412 КПК України є істотним порушенням вимог КПК України і на підставі ст.409 КПК України є підставою для скасування судового рішення. На підставі ст. 459, 460 КПК України і було подано заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

Прокурор в судовому засіданні заперечував щодо поданої заяви обвинуваченого ОСОБА_5 , заявлені обставини обвинуваченим в заяві про перегляд вказаного рішення суду в розумінні ст. 459 КПК України не є нововиявленими. Законність визначення колегії суддів була підтверджена неодноразово при ухвалені інших рішень за даним кримінальним провадженням.

Представник потерпілого в судовому засіданні зазначив, що обставини, викладені в заяві обвинуваченого ОСОБА_5 згідно норм КПК України визначені як виключні обставини, ніж нововиявлені. Обвинуваченим ОСОБА_5 було звернуто до правоохоронних органів з відповідною заявою щодо незаконності дій при автоматичному розподілі вказаного кримінального провадження. За даним фактом було відкрито кримінальне провадження та провадження було закрито. Також підтримав думку прокурора щодо необхідності відмовити в задоволені заяви обвинуваченого про перегляд рішення оскільки викладені обставини не є нововиявленими.

Представник цивільного відповідача підтримала думку представника потерпілих.

Захисник підтримав подану заяву обвинуваченого ОСОБА_5 , ухвала суду від 16.08.2018 року про продовження строків тримання під вартою була постановлена незаконним складом суду, в підтвердження обвинуваченим були надані відповідні докази, тому вказана ухвала суду підлягає скасуванню.

Обвинувачений ОСОБА_10 також підтримав заяву ОСОБА_5 , в своїй промові посилався на редакцію ст. 459 КПК України в редакції до 03.10.2017 року.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав подану заяву про перегляд ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, оскільки ця ухвала була постановлена незаконним складом суду. Дійсно, одночасно з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами ним було звернуто до правоохоронних органів з заявою про злочин. Йому невідомо - яке саме рішення за вказаною заявою було прийнято. Наполягає на задоволені заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та скасуванні ухвали суду від 16.08.2018 року.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали поданої заяви, суд встановив наступне.

Згідно ст. 459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
З системного аналізу змісту глави 34 КПК України та загальних засад кримінального провадження випливає, що кримінальне провадження за нововиявленими обставинами являє собою форму перегляду рішень судів, які набрали законної сили.
За своїм змістом ця стадія кримінального процесу виступає як механізм, що доповнює звичайні заходи забезпечення правосудності судових рішень у кримінальних провадженнях. Цей вид провадження має резервне значення та використовується лише у випадках, коли вичерпані всі інші допустимі засоби процесуально-правового захисту.

Кримінальний процесуальний кодекс України не дає поняття нововиявлених обставин. Існує доктринальне визначення цього поняття. Нововиявлені обставини це достовірно встановлені шляхом досудового розслідування та судового розгляду (або лише судового розгляду) суттєво важливі для справи нові чи їх обставини, які існували в момент вирішення кримінального провадження (справи), але не відомі суду, і саме це істотно вплинуло на правильність ухваленого судом рішення.

Тобто перегляд за нововияленими обставинами, виходячи з доктринального визначення цього терміну, можливий лише у зв`язку з вирішенням кримінального провадження (справи).

Ухвала Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.08.2018 року про продовження строків дії запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_10 у вигляді тримання під вартою була постановлена в межах розгляду кримінального провадження за їх обвинуваченням. На час постановлення вказаної ухвали (16.08.2018 року) вказане судове рішення не підлягало окремому апеляційному оскарженню. Заперечення проти такої ухвали могли бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, яким завершений розгляд кримінального провадження.

В частині 2 ст. 459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються:
- штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;
- скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;
- інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Аналіз нововиявлених обставин, перелік яких наведено у ч. 2 ст. 459 КПК, надає можливість визначити, що жодна з таких обставин не може бути зафіксована ухвалою суду про продовження строку тримання обвинувачених під вартою від 16.08.2018 року.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмежене. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. І хоча, прийняття такого рішення прямо не передбачено процесуальним законом, проте воно відповідає вимогам розумності й справедливості.
Отже, за змістом кримінального процесуального закону за нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті тільки рішення суду, що набрали законної сили і якими закінчено розгляд провадження.
Аналогічний висновок містить Постанова Верховного Суду від 09.10.2018 року за справою № 11-о/79615/2017 (провадження № 51-942 км18).
Стаття 467 КПК України передбачає, що за наслідками кримінального провадження за нововиявленими обставинами суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами без задоволення.
На підставі викладеного колегія суддів приходить до висновку, що ухвала місцевого суду про продовження строків дії запобіжного заходу, постановлена в межах кримінального провадження, що не розглянуте, - не може бути переглянута за нововиявленими обставинами, тому в задоволенні поданої заяви обвинуваченого ОСОБА_5 про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 459, 462, 466, 467 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Заяву обвинуваченого ОСОБА_5 від 14.01.2019 року про перегляд ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.08.2018 року про продовження дії запобіжного заходу за нововиявленими обставинами у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187, ч.3 ст.368 КК України, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи діб з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3