УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Каіри, Горностаївського р-ну, Херсонської області, громадянина України, непрацюючого, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 11.11.2008 року Слов`яносербським районним судом Луганської області за ст. 297 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі;

- 10.12.2010 року Сімферопольським районним судом АР Крим за ч. 1 ст. 289 КК України до 1 року 9 місяців позбавлення волі;

- 21.03.2012 року Стаханівським міським судом Луганської області за ч. 1 ст. 190 КК України до 2 років 3 місяців позбавлення волі;

- 19.08.2013 року Сакським міськрайонним судом АР Крим за ч. 2 ст. 185 КК України до 5 місяців арешту;

- 30.04.2014 року Слов`яносербським районним судом Луганської області за ч. 3 ст. 185 КК України на 1 рік позбавлення волі, звільнений 08.07.2014 року згідно Закону України «Про амністію».

- 18.09.2014 року Горностаївським районним судом Херсонської області за ч. 1 ст. 185 КК України на 100 годин громадських робіт;

- 13.08.2015 року Деснянським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186, ст. 71 КК України до 5 років 3 днів позбавлення волі, звільнився по відбуттю строку покарання 27.08.2019 року,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В :

09 вересня 2019 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
Дніпровським управлінням поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР за №0007455 від 07.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, а саме: п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статі, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування триває; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання потерпілого, місце мешкання якого, останньому може бути відомо, що суттєво збільшує вищевказаний ризик; п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, більш м`який запобіжний захід, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання, посилалися як на необґрунтованість підозри так і ризиків, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
07.09.2019 року о 00 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
07.09.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він з метою вчинення розбійного нападу, заздалегідь заготувавши предмет у вигляді ножа, 06.09.2019 року приблизно о 23 год. 50 хв. прийшов до четвертого під`їзду житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , де побачив потерпілу ОСОБА_7 , яка сиділа на лавці. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на здійснення нападу з метою заволодінням чужим майном, що належало ОСОБА_7 , під погрозою застосування насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої.

Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_5 з метою подолання можливого опору з боку потерпілої, дістав заздалегідь підготовлений ним ніж та, тримаючи у правій руці підніс його до лівої частини голови потерпілої, наніс останній тілесне ушкодження у вигляді різаної рани лівої щоки та лівої вушної раковини, подолавши таким чином волю до опору потерпілої. Продовжуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_5 лівою рукою зірвав з шиї останньої ланцюг зі срібла вартістю 2000 гривень, після чого з місця події зник.

Відповідно до довідки Київської міської клінічної лікарні № 21 від 07.09.2019 р. ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді різаної рани нижнього відділу лівої щоки та лівої вушної раковини.

У силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 07.09.2019 року, протоколом огляду місця події від 07.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 07.09.2019 року, протоколом особистого обшуку, затриманого в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України особи від 07.09.2019 року, протоколом допиту підозрюваного від 07.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.09.2019 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 07.09.2019 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 07.09.2019 року, довідкою Київської міської клінічної лікарні № 12, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 07.09.2019 року, протоколом додаткового допиту підозрюваного від 07.09.2019 року.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України. Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.
Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
На час розгляду клопотання підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місця проживання та місце реєстрації, не працює, неодружений, раніше неодноразово судимий, останній раз 13.08.2015 року Деснянським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186, ст. 71 КК України до 5 років 3 днів позбавлення волі, звільнився по відбуттю строку покарання 27.08.2019 року, підозрюється у даному кримінальному провадженні у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства, небезпечного для здоров`я особи, яка зазнала нападу, дана обставина вказує на те, що останній на шлях виправлення не став, а відтак такі обставини вимагають від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, що також узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини. В цьому аспекті, на переконання слідчого судді, є підстави вважати, що, не перебуваючи в умовах запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ОСОБА_5 може здійснити спробу ухилення від слідства та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в даному конкретному випадку не зможе забезпечити належної його процесуальної поведінки.
В той же час, практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Крім того, за змістом п.п. «b» та «c» ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особу може бути позбавлено свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого законом, а також з метою її допровадження до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України з огляду на те, що злочин, в якому підозрюється ОСОБА_5 вчинений із застосуванням насильства, слідчий суддя не визначає розмір застави у вказаному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176-178, 183, 309 КПК України,

постановив :
Клопотання - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 05 листопада 2019 року, включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання 07 вересня 2019 року.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1