Провадження №1-кс/127/7862/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_3 звернулася до суду з даним клопотанням про арешт майна, яке погоджено з прокурором ОСОБА_4 , мотивуючи свої вимоги тим, що слідчим відділом ВВП ГУНП у Вінницькій областіпроводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000058, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що із заявою звернулася ОСОБА_5 , яка просить прийняти міри до ОСОБА_6 , яка шахрайським шляхом заволоділа правом на житлову квартиру АДРЕСА_1 .

В ході проведення досудового слідства встановлено, що 15.07.2008 року ОСОБА_7 , уклав договір уметеки з АК ІБ «УкрСиббанк» договір іпотеки нерухомого майна, відповідно до якого він передав банку в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 в якості забезпечення виконання грошових зобов`язань по кредитному договору № 0 від 15.07.2008, який укладений між ОСОБА_6 та АТ «УкрСиббанк». В результаті ОСОБА_6 не сплатила по вищевказаному кредитному договору.

15.02.2019 ТОВ «Кей - Колект» подало до Вінницького міського суду заяву про скасування заходів забезпечення позову, в якій просило скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 16.11.2017 року. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 15.03.2019 заяву задоволено та скасовано заходи забезпечення позову у справі № 127/2459/17, вжиті ухвалою Вінницького міського суду Вінницьокої області від 16.11.2017 року у виді арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна у приватній власності ОСОБА_7 рахується власником нерухомого майна (квартири) за адресою АДРЕСА_2 .

Враховуючи вище викладене, а також те, що до прийняття законного та остаточного рішення у кримінальному провадженні, майно може бути відчужене будь-яким чином, слідчий просив клопотання задоволити.

Викладені обставини підтверджують, що незастосування заборони розпорядження майном може призвести до приховування або передачі майна,а тому з метою забезпечення збереження вилучених у кримінальному провадженні предметів, слідчий звернувся з даним клопотанням до суду.
Ініціатор клопотання просив розглянути клопотання про арешт майна без повідомлення зацікавлених осіб, так як це є необхідним з метою забезпечення арешту майна та недопущення настання негативних наслідків.

Керуючись ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання слід розглянути без виклику власника майна з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання слідчий не з"явився, натомість надав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, вимоги клопотання підтримав.

Дослідивши докази по даних матеріалах клопотання та слідчий суддя, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи .

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);Пункт 2 частини другої статті 173 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.20163) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); Пункт 3 частини другої статті 173 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.2016 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);Частину другу статті 173 доповнено пунктом 3-1 згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.20164) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);Пункт 4 частини другої статті 173 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.2016 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В судовому засіданні встановлено, що старшим слідчим ВВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 проводиться досудове розслідуваення кримінального провадження №0000058, зареєстрованого за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України та розпочато досудове слідство.

З наданих документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати вбачається, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна у приватній власності ОСОБА_7 рахується власником нерухомого майна (квартири) за адресою АДРЕСА_2 .

На підставі викладеного, враховуючи наявність обґрунтованих обставин та ймовірність загрози щодо подальшого відчуження квартири АДРЕСА_1 , з метою подальшого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), збереження предмета злочину, слідчий суддя вважає, що є достатні підстави для накладення арешту на майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 107, 131, 132, 170,171, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом тимчасового, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення прав на відчуження вказаної квартири та розпорядження нею.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: