У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 жовтня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001278від 27жовтня2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, погоджене прокурором про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду із клопотанням у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001278від 27жовтня2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, погоджене прокурором про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що як встановлено органом досудового розслідування: 27 жовтня 2019 року о 03 год. 50 хв. до чергової частини Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області надійшло повідомлення зі служби «102» ОСОБА_3 про те, що на дорозі між селами Баранинці та с. Довге Поле лежить чоловік кавказької зовнішності в якого є тілесні ушкодження голови, поряд з ним знаходиться інших чоловік товариш потерпілого. Виїздом на місце СОГ встановлено, що 27.10.2019 близько 03 год. 40 хв. двоє невідомих осіб нанесли тілесні ушкодження дерев`яною палицею громадянину Грузії ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді ВЧМТ якого було доставлено в Обласний Центр неврології та нейрохірургії. Разом з потерпілим перебував громадянин Грузії ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 якому нанесли незначні тілесні ушкодження.
27 жовтня 2019 року відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001278 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий вказує, що 28 жовтня 2019 року під час проведення огляду місця події з 16 години 20 хвилин по 17 годин 10 хвилин, вилучено: автомобіль ВАЗ 2103 червоного кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на спеціальний майданчик Ужгородського РВП; реєстраційний документ до транспортного засобу НОМЕР_2 »; змив з керма автомобіля; змив з дверної ручки водійського сидіння; змив з дверної ручки переднього пасажирського сидіння; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони водія; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони пасажира; об`єкт схожий на волосся, виявлений між підголовниками задніх пасажирських сидінь; змив з важеля коробки передач.

В клопотанні вказано, що окрім того, 28 жовтня 2019 о 17 годині 40 хвилин слідчим слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області був проведений огляд місця події, у службовому приміщенні №10 СКП Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області за адресою с. Оноківцчі , вул. Головна 55, в ході якого було виявлено та вилучено від громадянина який зі слів представився як ОСОБА_6 предмети та речі, що мають значення у даному кримінальному проваджені та будуть мати значення речового доказу.

Слідчий зазначає, що в ході ОМП працівниками поліції було проведено детальний огляд місця події та вилучено наступні об`єкти: 1.мобільний телефон марки Samsung моделі SMJ-500H/DS чорного кольору; 2.мобільний телефон марки Samsung моделі GT-E 12001 чорного кольору 3.дві сім карти оператора стільникового зв`язку ПрАТ ВФ Україна

Слідчий в клопотанні вказує, що окрім того 28 жовтня 2019 о 18 годині 00 хвилин слідчим слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області був проведений огляд місця події, у службовому приміщенні №10 СКП Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області за адресою с. Оноківцчі , вул. Головна 55, в ході якого було виявлено та вилучено від громадянина який зі слів представився як ОСОБА_7 предмети та речі, що мають значення у даному кримінальному проваджені та будуть мати значення речового доказу.

В ході ОМП працівниками поліції було проведено детальний огляд місця події та вилучено наступні об`єкти: мобільний телефон марки Samsungмоделі J-600F/DSчорного кольору з наявною картою оператора стільникового зв`язку ПрАТ ВФ Україна;

Окрім того 28 жовтня 2019 о 18 годині 30 хвилин слідчим слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області був проведений огляд місця події, у службовому приміщенні №10 СКП Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області за адресою с. Оноківцчі , вул. Головна 55, в ході якого було виявлено та вилучено від громадянки яка зі слів представилась як ОСОБА_8 предмети та речі, що мають значення у даному кримінальному проваджені та будуть мати значення речового доказу.

В ході ОМП працівниками поліції було проведено детальний огляд місця події та вилучено наступні об`єкти: 1.мобільний телефон марки Nokiaчорного кольору; 2.мобільний телефон марки Alcatel One Touch чорного кольору

Згідно з положеннями абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Окрім цього, відповідно до кримінального процесуального закону арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (ч. 2 ст. 170 КПК України).
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України (ч. 3 ст. 170 КПК України).
При цьому речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).
28 жовтня 2019 року постановою слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, автомобіль ВАЗ 2103 червоного кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на спеціальний майданчик Ужгородського РВП; реєстраційний документ до транспортного засобу НОМЕР_2 »; змив з керма автомобіля; змив з дверної ручки водійського сидіння; змив з дверної ручки переднього пасажирського сидіння; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони водія; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони пасажира; об`єкт схожий на волосся, виявлений між підголовниками задніх пасажирських сидінь; змив з важеля коробки передач,визнані речовими доказами.

Слідчий вказує, що вищевказані предмети вважаються об`єктом кримінально протиправних дій, його перебування на зберіганні у третіх осіб, створює високі ризики до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі вказаного майна, що, своє чергою, унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.
Зважаючи на те, що автомобіль ВАЗ 2103 червоного кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на спеціальний майданчик Ужгородського РВП; реєстраційний документ до транспортного засобу НОМЕР_2 »; змив з керма автомобіля; змив з дверної ручки водійського сидіння; змив з дверної ручки переднього пасажирського сидіння; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони водія; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони пасажира; об`єкт схожий на волосся, виявлений між підголовниками задніх пасажирських сидінь; змив з важеля коробки передач, визнані речовим доказом, останні можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Просить слідчий врахувати, що без наявності вищевказаних предметів, не видається можливим та забезпечити всебічного та повного досудового розслідування.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З огляду на те, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також те, що у разі задоволення вказаного клопотання може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, керуючись ст. ст. 2, 9, 16, 36, 131, 132,167, 170,171 КПК України, слідчий просить: накласти арешт на предмети та речі, що мають значення у даному кримінальному проваджені та будуть мати значення речового доказу , а саме: автомобіль ВАЗ 2103 червоного кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на спеціальний майданчик Ужгородського РВП; реєстраційний документ до транспортного засобу ВАЗ 2103 « НОМЕР_3 »; змив з керма автомобіля; змив з дверної ручки водійського сидіння; змив з дверної ручки переднього пасажирського сидіння; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони водія; змив з дверної ручки заднього сидіння зі сторони пасажира; об`єкт схожий на волосся, виявлений між підголовниками задніх пасажирських сидінь; змив з важеля коробки передач; мобільний телефон марки Samsung моделі SMJ-500H/DS чорного кольору; мобільний телефон марки Samsung моделі GT-E 12001 чорного кольору; дві сім карти оператора стільникового зв`язку ПрАТ ВФ Україна; мобільний телефон марки Nokiaчорного кольору; мобільний телефон марки AlcatelOneTouchчорного кольору; мобільний телефон марки Samsungмоделі J-600F/DSчорного кольору з наявною картою оператора стільникового зв`язку ПрАТ ВФ Україна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Статтею 170 КПК України законодавець встановлює порядок накладення арешту на майно під час кримінального провадження, визначає що є арештом майна. Так згідно частини 1 статті 170 КПК України,

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до частини 10 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, згідно частини 2 статті 171 КПК України, повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.

З досліджених слідчим суддею клопотання та доданих до нього документів встановлено, що всупереч частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна не зазначено: 1) мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, частина 2 статті 170 КПК України визначає чіткий перелік такої мети, при цьому потрібно чітко зазначити підставу та відповідно обґрунтувати необхідність арешту; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном ( надано дозвіл).

Вивченням матеріалів клопотання встановлено, що слідчий не виконав вимоги, передбачені ч. 2 ст. 171 КПК України, та належним чином не мотивував своє клопотання, зокрема, в частині мети накладення арешту на вищевказане майно, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Клопотання слідчого не містить посилань на наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України, та їх відповідне обґрунтування.

Клопотання слідчого містить лише формальне посилання на норми КПК України, яка передбачає можливість арешту тимчасового вилученого майна.

З досліджених слідчим суддею клопотання та доданих до нього документів встановлено, що всупереч частини 2 статті 171 КПК України, у клопотанні відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Крім того, в клопотанні вказано, що вилучено майно було в різних осіб та вказується про наявність декількох протоколів огляду місця події в різний час та місцях.

Крім того, в клопотанні не вказано анкетних даних осіб у яких вилучено майно в тому числі відсутні відомості про їх місце реєстрації, проживання чи тимчасового перебування або інші засоби зв`язку.

Окрім того жодних відомостей щодо власника (володільця) майна, а саме мобільного телефону марки Samsung моделі J-600F/DS чорного кольору з наявною картою оператора стільникового зв`язку ПрАТ ВФ Україна та автомобілю ВАЗ 2103 червоного кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на спеціальний майданчик Ужгородського РВП матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Тобто, власник майна, має бути належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання, з метою забезпечення дотримання його прав.

Таким чином слідчий суддя позбавлений можливості повідомити власників майна про час та дату розгляду клопотання слідчого про накладення арешту на вилучене майно.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001278від 27жовтня2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, погоджене прокурором про арешт майна - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1