УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, із середньою освітою, непрацюючої, заміжньої, маючої на утриманні одну неповнолітню дитину, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої:

- 09.04.2019 року Дніпровським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, звільненої від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік,

підозрюваної у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0006681 від 10 серпня 2019 року за ч. 2 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в :

17 жовтня 2019 року старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , отримано ОСОБА_4 16 жовтня 2019 року о 17 год. 00 хв.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 10.08.2019 року приблизно о 15 год. 30 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Миру, 13, біля житлового будинку, на асфальтованому покритті, знайшла медичний шприц ємкістю10 мл, який був заповнений рідиною прозорого кольору до позначки 2 мл, у якому як ОСОБА_4 вважала, знаходиться наркотичний засіб «метадон».

Реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу, ОСОБА_4 вище вказаний наркотичний засіб «метадон» поклала до лівої кишені кофти, в яку була одягнута, тим самим придбала та почала незаконно його зберігати при собі.

10.08.2019 року приблизно о 15 годині 40 хвилин, за адресою: м. Київ, пр-т. Миру, 8, працівниками поліції було зупинено громадянку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка повідомила, що зберігає при собі наркотичний засіб «метадон».

У подальшому, в період часу з 17 год. 13 хв. до 17 год. 18 хв. під час огляду місця події, ОСОБА_4 добровільно надала для вилучення, з лівої кишені кофти, в присутності двох понятих, медичний шприц, ємкістю 10 мл, який був заповнений прозорою рідиною до позначки 2 мл, всередині якого знаходився наркотичний засіб «метадон», загальною масою 0,118 г, який ОСОБА_4 незаконно зберігала для власного вживання без мети збуту.
В подальшому вищевказаний пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору, вилучено співробітниками поліції.
Згідно висновку експерта №11-2/5004 від 01.10.2019 року:

1, 2 Надана на дослідження прозора безбарвна рідина містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон (фенадон).

Маса метадону (фенадону) у рідині становить 0,118 г.

Метадон (фенадон), згідно з Списку №1 «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено» Таблиці ІІ Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого постановою Кабінетів міністрів України від 6 травня 2000 року №770, є наркотичним засобом, обіг якого обмежено.

За вказаним фактом 10 серпня 2019 року було розпочате кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0006681 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

16 жовтня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваній, слідчий посилається на те, що підозрювана ОСОБА_4 дане кримінальне правопорушення вчинила повторно, а тому будучи обізнаною про покарання передбачене кримінальним кодексом України, може переховуватись від органів досудового розслідування, а в подальшому і від суду, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки вона схильна до вчинення аналогічних злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила задовольнити з підстав, викладених в мотивувальній частині клопотання.
Підозрювана ОСОБА_4 не заперечувала щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Заслухавши сторін, вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України регламентується, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування/продовження заходів забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Слідчим суддею в ході розгляду клопотання перевірені доводи про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 309 КК України, яка доведена поза розумним сумнівом, даними доданих документів за результатами проведення слідчих дій, що підтверджується протоколом огляду місця події від 10.08.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 11.08.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 11.08.2019 року, висновком експерта №11-2/5004 від 01.10.2019 року, протоколом допиту підозрюваної від 16.10.2019 року.
Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

При цьому слід зазначити, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними («Stogmuller v.Austria»).

На час розгляду клопотання підозрювана ОСОБА_4 має постійне місце проживання та реєстрації, заміжня, має на утриманні одну неповнолітню дитину, є інвалідом другої групи на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра на обліку не перебуває, раніше судима за аналогічний злочин.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби буде пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Саме домашній арешт в нічний час доби, як запобіжний захід, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваною процесуальних обов`язків. З цією метою слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану такі обов`язки:

- прибувати до кабінету слідчого № 305 Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві до старшого слідчого ОСОБА_5 з періодичністю 1 раз на тиждень по понеділках з 10-ї до 14-ї години та за першою вимогою,

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Керуючись статями 176-178, 181 194, 199, 309, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту на два місяці до 17 грудня 2019 року, включно, але не більше строку досудового розслідування, заборонивши їй в період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на неї обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати до кабінету слідчого № 305 Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві до старшого слідчого ОСОБА_5 з періодичністю 1 раз на тиждень по понеділках з 10-ї до 14-ї години та за першою вимогою,

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Строк дії обов`язків визначити на два місяці, а саме до 17 грудня 2019 року, включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню, після її оголошення.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1