Справа № 589/1169/19
Провадження № 1-кп/589/511/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року Шосткинський міськрайонний суду Сумської області
у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8
розглянувши в межах кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України та ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу,-

ВСТАНОВИВ:

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченої ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 вніс до суду клопотання про зміну обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання з покладенням додаткових обов`язків.
В клопотанні посилається на належну процесуальну поведінку обвинуваченої під час здійснення кримінального провадження та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року 22 червня 2018 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави в розмірі 300 000,00 грн., а також покладенням, у випадку внесення застави, ряду передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків.
25 червня 2018 року ОСОБА_4 була звільнена з-під варти у зв`язку із внесенням застави в розмірі 300 000,00 грн. Відповідно до ст. 182, 183 КПК України з цього дня ОСОБА_4 вважається такою, щодо якої діє запобіжний захід у вигляді застави.
Також за змістом зазначеної норми закону (ст. 182 КПК України) вказаний запобіжний захід є безстроковим. Переоцінку ж обґрунтованості застосування слідчим суддею на той момент запобіжного заходу суд робити не вправі. А викладені у клопотанні доводи захисника не дають підстав вбачати наявність нових даних, які б не існували на момент обрання запобіжного заходу, і свідчили про суттєву зміну обстановки в межах кримінального провадження на даний час, а саме зменшення ризиків, встановлених під час досудового розслідування, до рівня застосування найбільш легкого запобіжного заходу. Не надано на підтвердження цих обставин і будь-яких доказів.
На переконання суду належна процесуальна поведінка обвинуваченої і є результатом дієвості та адекватності обраного щодо неї запобіжного заходу у вигляді застави як альтернативи триманню під вартою.
З огляду на викладене підстав для задоволення клопотання суд не вбачає.
Також слід зазначити, що є помилковими висновки захисника про те, що актуальність запобіжного заходу у вигляді застави пов`язана виключно з дією покладених на особу додаткових обов`язків, передбачених п. 1-9 ч. 5 ст. 194 УКПК України. І закінчення дії цих обовязків робить неможливим звернення застави в дохід держави.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).
Процесуальні обов`язки покладається на особу не лише п. 1-9 ч. 5 ст. 194 УКПК України, а й іншими нормами КПК України, в першу чергу, положеннями ст. 42 КПК України.
Одним із основних обов`язків обвинуваченого є обов`язок з`являтися за викликом до суду у призначений строк. Вказаний обов`язок, на відміну від тих, які окремо визначені в п. 1-9 ч. 5 ст. 194 УКПК України і покладаються на особу лише рішенням суду та мають обмежений строк дії, діє щодо особи протягом усього кримінального провадження та покладається на неї саме законом.
Один із наслідків порушення цього обв`язку визначено у ч. 8 ст. 182 КПК України, згідно якої у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки застава звертається в дохід держави.
На підставі викладеного, керуючись ст. 314, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання щодо обвинуваченої ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1