Справа № 461/6895/19
Провадження № 1-кс/461/7996/19
УХВАЛА
Іменем України

07.11.2019 року м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши погоджене з прокурором Львівської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002418 від 11.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

11 вересня 2019 року до Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на автомобіль марки «AUDI А4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування внесеного клопотання покликається на те, що 10 вересня 2019 року, приблизно о 15:15 год., у місті Львові по вулиці Кн.Ольги, навпроти ринку «Провесень», відбулась дорожньо-транспортна пригода (наїзд ТЗ на пішохода) за участю автомобіля марки «AUDI А4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_6 та неповнолітнього пішохода ОСОБА_7 , 2005 року народження. В результаті вказаної ДТП пішохід ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження.

Слідчий зазначив, що вилучений транспортний засіб є знаряддям вчиненні кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди, проведення експертного дослідження даного ТЗ буде містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, він підпадає під ознаки речей, визначених у ст. 98 КПК України. Просить клопотання задоволити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання, що підтверджується наявною в матеріалах клопотання телефонограмою.

Власник майна у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просить проводити розгляд справи без його участі та не накладати арешт на автомобіль, оскільки його використовує дружина для власних потреб. Окрім того, зазначив, що експертиза автомобіля вже проведена.

Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 237 КПК України).

Згідно з ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Ч.6 ст. 173 КПК України передбачено, що ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що у суду не було можливості розглянути дане клопотання у строки, передбачені ч.6 ст. 173 КПК України. Чинним КПК України встановлено розгляд клопотання про накладення арешту на тимчасового вилучене майно з викликом власника майна. Неповідомлення про час, дату та місце проведення розгляду клопотання є грубим порушенням його прав, як власника майна. Слідчий у клопотанні не зазначив таких даних власника вилучених речей, контактних (мобільних) даних з метою своєчасного виклику в судове засідання в межах передбачених КПК України строків. В тому числі, з урахуванням реєстру поштових відправлень судом направлялась повістки, зокрема ОСОБА_5 .

Зазначений в клопотанні автомобіль марки «AUDI А4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , на який слідчий просить накласти арешт був тимчасово вилучений під час проведення огляду місця події 10 вересня 2019 р. Сімдесять дві години із дня находження до суду клопотання пройшли, тому у відповідності з ч. 6 ст.173 КПК України автомобіль марки «AUDI А4», реєстраційний номер НОМЕР_1 підлягає поверненню особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя ,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002418 від 11.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особам, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1