ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1850/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 секретаря ОСОБА_4
проводячи підготовче судове засідання у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0002077 по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 209 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 255, ч.ч. 4, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 209 КК України,
з участю сторін кримінального провадження: прокурорів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 захисника ОСОБА_9 обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт разом з угодою про визнання винуватості у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 255, ч.ч. 4, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 209 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив змінити обвинуваченому ОСОБА_5 забопіжний захід із тримання під вартою та цілодобовий домашній арешт та продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 строк дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на 60 діб.
Також клопотання про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт обвинуваченому ОСОБА_5 заявив захисник ОСОБА_10 , який крім цього не заперечив, щодо застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Обвинувачені підтримали вказані клопотання.
Розлядаючи питання яке обговорювалося суд виходить із наступного. Частиною 1 ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших обвинувачених, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Підставою його застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може вчинити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своєму рішенні «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, Європейський суд з прав людини повторює, що небезпека можливості переховування від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що належить до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалого тримання особи під вартою, а у рішеннях цього ж суду «Яблонський проти Польщі», «I.A. проти Франції», «Іловецький проти Польщі» зазначено, що п. 3 ст. 5 Конвенції передбачає, що зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою, які мають бути чітко сформульовані. У всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ у справі «Вренчев проти Сербії»).
В судовому засіданні прокурор, який згідно норм КПК України, підтримує обвинувачення в суді, заявив клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт, також аналогічне клопотання заявив захисник, а тому суд виходячи із принципів змагальності та диспозитивності не вбачає перешкод для задоволення таких клопотань.
При цьому, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати останнього: цілодобово не відлучатися з місця проживання без дозволу суду, утриматись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, носити електронний засіб контролю.
Також підлягає до задоволення клопотання прокурора в частині застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_11 запобіжного заходу у виді домашнього арешту із відповідними зобов`язаннями. На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 181, 183, 194, 314, 315 КПК України,
У Х В А Л И В:

Клопотання захисника ОСОБА_9 та прокурорів задовольнити. Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешту за адресою: АДРЕСА_1 до 26.12.2019 року включно. Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 до 26.12.2019 року включно. Покласти на ОСОБА_5 та ОСОБА_6 наступні обов`язки: - прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; - утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні. - носити електронний засіб контролю. Звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі суду негайно. Ухвалу направити на виконання до органів Національної поліції України за місцем проживання обвинувачених. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м.Києва протягом семи діб з дня її проголошення.

Головуючий суддя:
Судді: