УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 травня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від участі в розгляді клопотання прокурора відділу Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 180 000 000 003 22,

у с т а н о в и в :
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з завою про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у справі № 761/18751/19, провадження № 1-кс/761/13116/2019 (кримінальне провадження № 220 180 000 000 003 22) за клопотанням прокурора ОСОБА_5 про продовження строку тримання підозрюваного під вартою.

У судовому засіданні з розгляду заяви захисник ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 наполягали на задоволенні відводу.

Зокрема, захисник повідомив про наявні сумніви щодо неупередженості слідчого судді ОСОБА_6 , оскільки остання, на його думку, під час здійснення правосуддя керується подвійними стандартами, по відношенню до сторони захисту є упередженою.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.
Прокурор заперечував проти відводу, не вбачаючи підстав для прийняття позитивного рішення, оскільки доводи сторони захисту ґрунтуються на припущеннях.

Суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши судову справу № 761/18751/19, дійшов висновку про таке.

Статтею 75 КПК України визначені обставини, за яких слідчий суддя не має права брати участі у кримінальному провадженні.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Надаючи оцінку доводам заяви, суд відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ зазначив, що безсторонність суду, зазвичай, означає відсутність упередженості та включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Визначаючи суб`єктивну складову зазначеного поняття ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» визначив, що у ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність слідчого судді може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Отже, ініціатором заяви має бути обґрунтовано, що відносини, які склались між слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва та однією із сторін кримінального провадження мають такий характер, що свідчить про можливу упередженість слідчого судді, тобто його зацікавленість у вирішенні справи через надання переваги інтересам органу досудового розслідування.
У той же час, доводи захисника ОСОБА_3 базуються на припущеннях, тобто не є об`єктивно доведеною наявність підстав вважати, що слідчий суддя може бути якимось чином зацікавленою у прийнятті рішення у справі з метою задоволення інтересів однієї із сторін.
Таким чином, наведене захисником не створює сумнівів щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_6 .
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від участі в розгляді клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 180 000 000 003 22 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1