Справа № 196/1497/19
№ провадження 1-кс/196/630/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року смт. Царичанка

Слідчий суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 при підготовці матеріалів скарги представника АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області,

В С Т А Н О В И В :
26 листопада 2019 року представник АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_2 подав до суду скаргу на бездіяльність слідчого Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей в ЄРДР за повідомленням про скоєння кримінального правопорушення, в якій прохає зобов`язати керівника слідчого відділу Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості за заявою АТ КБ "Приватбанк" від 29.10.2019 року (вхідний №П-92) про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.382 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вивчивши скаргу та додатки долучені до неї, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Скаржник у своїй заяві вказує, що 29 жовтня 2019 року вони звернулися до Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про кримінальне правопорушення за ч.1 ст.382 КК України, яка була зареєстрована 29.10.2019 року за №П-92.

04 листопада 2019 року представник АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_2 звернувся до Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з листом про надання інформації про хід досудового розслідування за їх заявою про кримінальне правопорушення від 29.10.2019 року, який було зареєстровано 04.11.2019 року за №Ш-10.

Проте, на час звернення до суду зі скаргою відповіді від Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області вони не отримали.

Відповідно до положень ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 30 3цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії..

Процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. (ч.1 ст. 113 КПК України).

Так, беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

З огляду на ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», яка передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, необхідно вказати і на правові позиції Європейського суду з прав людини стосовно доступу до правосуддя та права перегляду судових рішень.

Зокрема, Високий Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип «res judicata», особливо, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

За цих підстав Високий Суд одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09.11.2012, № 1640/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Так, згідно доданих до скарги додатків заяву про кримінальне правопорушення АТ КБ "Приватбанк" було подано до Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області 29.10.2019 року за ч.1 ст.382 КК України. Дану скаргу подано до суду 26 листопада 2019 року, тобто поза межами строку визначеного ч.1 ст.304 КПК України. Питання про поновлення строку на звернення до суду із даною скаргою представник АТ КБ "Приватбанк" не порушує.

Відповідно до положень ч.2 ст.304 КПК України, подана скарга підлягає поверненню, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи, що заявником пропущено строки звернення зі скаргою та він не порушує питання про їх поновлення, відповідно до ст.304 КПК України, скаргу слід повернути особі, яка подала скаргу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 113, 115, 117, 214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :
Скаргу представника АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області - повернути скаржнику.

Копію ухвали зі скаргою і доданими документами негайно надіслати скаржнику представнику АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Царичанського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку визначеному КПК України.

Ухвалу слідчого судді про повернення скарги може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії. Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_3