печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора: ОСОБА_3 , захисника: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:

13.09.2019 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №1 міста Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001609 відомості про які внесені 22.12.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити, зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.
В судовому засіданні підозрюваний та його захисник доводи клопотання не визнали, зазначили про необґрунтованість підозри ОСОБА_8 , оскільки до матеріалів клопотання будь-яких матеріалів на підтвердження її обґрунтованості не долучено та в клопотанні не наведено фактів, які б свідчили про наявність передбачених законом ризиків, з яким б закон пов`язував застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу та неможливість застосування більш м`якого.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001609 відомості про які внесені 22.12.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 , а також ряд інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, входячи до складу організованої злочинної групи, яка має стійкі транснаціональні зв`язки, виконуючи покладені на них обов`язки у відповідності до розробленого плану вчинення злочину, відповідно до розподілу злочинних ролей, перебуваючи на території України, в продовж 2019 року, вчиняли дії пов`язані з незаконним придбанням, зберіганням та перевезенням з метою збуту, особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено героїн в особливо великих розмірах за наступних обставин.
ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Турецької Республіки, одружений, непрацюючий, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .
24.04.2019 о 03 годині 20 хвилин останнього затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
25.04.2019 слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативним запобіжним заходом у вигляді застави у межах 5 206 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 10 726 000 грн., в межах строку досудового розслідування, тобто до 31.05.2019 включно.
Крім того, на даний час, першим заступником Генерального прокурора України строк досудового розслідування у вказаному провадженні продовжено до дванадцяти місяців, а саме до 31березня 2020 року.
26.07.2019, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), продовжено в межах строку досудового розслідування, а саме до 18.09.2019, включно, з альтернативним запобіжним заходом у вигляді застави у розмірі 10 000 000 грн.
Повідомлена підозра ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами досудового розслідування, а саме: результатами проведеного обшуку домоволодіння АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено 416 прозорих поліетиленових пакетів (брикетів) з порошкоподібною речовиною коричневого кольору, яка містить в собі особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - героїн, загальною вагою близько 200 кг.; висновком експертизи матеріалів речовин та виробів №19/11/2-65-СЕ/19 від 24.04.2019, відповідно якої в наданій на дослідження речовині коричневого кольору виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено героїн в особливо великих розмірах; показами свідків ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , які підтверджують факт вилучення вказаного наркотичного засобу, придбання учасниками групи знарядь для вчинення злочину; результатами проведеного впізнання особи за фотознімками за участю свідків ОСОБА_21 , ОСОБА_22 ; показами свідка ОСОБА_25 , та результатами проведеного впізнання особи за фотознімками за участю свідка, що підтверджують факт проживання ОСОБА_8 у вищевказаному будинку, а також іншими матеріалами провадження у своїй сукупності.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) підозрюється у вчинені злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким, наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний з високим рівнем можливості може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може покинути територію України поза митним контролем, що свідчить про неможливість запобігти вказаному ризику застосуванням іншого більш м`якого запобіжного заходу навіть з покладенням на підозрюваного обов`язку щодо здачі документів, які дають право в`їзду/виїзду на територію України; незаконно впливати на інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки існує можливість безпосереднього або опосередкованого впливу на підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні: ОСОБА_26 ( ОСОБА_27 ), ОСОБА_17 ( ОСОБА_28 ), ОСОБА_15 ( ОСОБА_29 ), ОСОБА_16 ( ОСОБА_30 ), чи свідків: ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , як самостійно чи за допомогою інших осіб, щонайменше шляхом шантажу останніх про можливе застосування негативного впливу відносно їх близьких родичів; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки на даний час органом досудового розслідування не встановлено всіх співучасників вказаного злочину, шляхи надходження зазначеного наркотичного засобу на територію України, а відповідно і осіб причетних до його незаконного постачання, що свідчить про можливість підозрюваного перебуваючи на волі продовжити вчиняти дії пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів в складі зазначеної організованої групи. На підтвердження цього ризику свідчить і той факт, що органом досудового розслідування викривались кримінальні правопорушення та затримувались особи, причетні до його вчинення, протягом березня, квітня та червня поточного року. Зазначене свідчить, що злочинне угрупування не припиняє злочинну діяльність не дивлячись на активну протидію з боку правоохоронних органів.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу.
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.
Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.
Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вивченням особи підозрюваного на даний час встановлено, що він тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає, а відтак доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.
Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру та приходить до висновку про доведеність ризиків.
За таких обставин, клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) підлягає задоволенню, оскільки слідчий суддя також враховує обґрунтованість наведених у клопотанні ризиків та вважає, що для їх запобігання є недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягав захисник.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
Разом з тим, встановлюючи в порядку ч. 3 ст. 183 КПК України розмір застави, слідчий суддя погоджується зі стороною захисту щодо можливості його зменшення. Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. На підставі ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Враховуючи конкретні обставини даного провадження, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 10 726 000 грн. достатньою мірою зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 11.11.2019 року включно.

Визначити заставу в розмірі 5 206 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 10 726 000 (десять мільйонів сімсот двадцять шість тисяч ) гривень.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р 2089; отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк Державна казначейська служба України м. Київ; призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) , від (дата ухвали), по справі №, кримінальне провадження №, внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали. В разі внесення застави особа вважається такою, щодо якої застосований запобіжний захід- застава.
В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний браслет.
Строк дії обов`язків визначити до 11.11.2019 року включно.
Роз`яснити підозрюваному Деведжі Мємєт (DEVECI MEMET) що у разі невнесення застави, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1