печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001043 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
В С Т А Н О В И В:
11.07.2019 старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві капітан поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором, звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001043 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що слідчим управлінням ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001043 від 17.10.2013 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України, а саме пособництві у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайстві), вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України, а саме пособництві у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайстві), вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України, а саме пособництві у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайстві), вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах та за фактами заволодіння шляхом обману грошовими коштами АТ «УкрСиббанк» в особливо великому розмірі, фіктивного підприємництва, підроблення документів та їх використання, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 205, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 358 КК України.

Суть підозри сторона обвинувачення зводить до того, що ОСОБА_5 , виконуючи свою роль, як пособника у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою, а саме грошовими коштами, одержаними ТОВ «Кременчуцький автоскладальний завод», ТОВ «Авто-Холдінг», ТОВ «Інтер-Авто» і ТОВ «Автосервіс-Т» від АТ «УкрСиббанк» в якості кредитів, на підставі кредитних договорів від 03.05.2007, діючи за попередньою змовою групою осіб, з метою сприяння в усуненні невстановленим в ході досудового розслідування особам перешкод у заволодінні, шляхом зловживання довірою вказаними кредитними коштами, особисто, як директор ПП «Імпульс-В», та шляхом залучення інших осіб у ролі представників ПП «Імпульс-В», оформив від імені ПП «Імпульс-В» правочини з придбання майнових активів, якими забезпечувалась здатність Корпорації «АИС» (Корпорації «Співдружність КОМП») нести відповідальність на підставі укладеного із АТ «УкрСиббанк» договору поруки № АИС/05-07 від 03.05.2007 за належне виконання зобов`язань ТОВ «Авто-Холдинг», ТОВ «Кременчуцький автоскладальний завод», ТОВ «Інтер-Авто», ТОВ «Автосервіс-Т» за укладеними із АТ «УкрСиббанк» кредитними договорами від 03.05.2007, та особисто, як розпорядник майна, Корпорації «Співдружність КОМП» в межах справи № Б-24/28-09 про банкрутство останньої, порушив покладені на нього обов`язки захищати майнові інтереси кредиторів, чим сприяв вибуттю з власності Корпорації «Співдружність КОМП» майна, за рахунок якого могли б бути задоволені грошові вимоги кредиторів, у тому числі на підставі укладеного із АТ «УкрСиббанк» договору поруки № АИС/05-07 від 03.05.2007 за належне виконання зобов`язань ТОВ «Авто-Холдинг», ТОВ «Кременчуцький автоскладальний завод», ТОВ «Інтер-Авто», ТОВ «Автосервіс-Т» за укладеними із АТ «УкрСиббанк» кредитними договорами від 03.05.2007.

Відповідно до висновку експерта Українського науково дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України №37/7 від 18.03.2019 загальна сума збитків, заподіяних внаслідок шахрайства, становить 1 144 957 609,69 гривень.

Обґрунтовуючи клопотання сторона обвинувачення вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, враховуючи при цьому, що обставини встановлені під час досудового розслідування, на думку прокурора, виправдовують застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Так, з метою забезпечення права на захист підозрюваного секретарем здійснено виклик захисника адвоката ОСОБА_9 в судове засідання, що були призначено на 11.07.2019, під час якого останній заявив слідчому судді ОСОБА_1 відвід на підставі п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, який ухвалою слідчого судді ОСОБА_10 11.07.2019 залишено без задоволення.

В подальшому розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу призначено на 20-50 год., проте адвокат ОСОБА_9 , будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, у зв`язку з чим в судовому засіданні оголошено перерву до 12.07.2019 08-00 год.

В судове засідання, що було призначено на 12.07.2019 08-00 год. захисник ОСОБА_9 не з`явився, без поважних на те причин, у зв`язку з чим, ухвалою слідчого судді доручено керівнику Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві призначити адвоката для здійснення захисту за призначенням при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0001043 від 17.10.2013 та забезпечити явку захисника підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в судове засідання в Печерському районному суді м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, каб. 318, призначене на 12 липня 2019 на 13-00 год.

В судовому засіданні, що було призначено на 12 липня 2019 на 13-00 год., захисник підозрюваного, що був призначений з числа адвокатів, що надають безкоштовну вторинну правову допомогу ОСОБА_11 подав до суду заяву підозрюваного, з якої вбачається, що останній відмовляється від призначеного захисника, у зв`язку з явкою до суду обраного ним особисто адвоката ОСОБА_12 .

В подальшому в судовому засіданні захисник ОСОБА_12 клопотав суд про надання часу для ознайомлення з матеріалами клопотання та узгодження лінії захисту з підозрюваним. Вказане клопотання було задоволено та оголошено перерву в судовому засіданні на три години, після спливу яких ні адвокат ОСОБА_12 , ні інший обраний захисник в судове засідання не з`явився.

З метою забезпечення права на захист прав підозрюваного, ухвалою слідчого судді від 12.07.2019 доручено керівнику Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві призначити адвоката для здійснення захисту за призначенням при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0001043 від 17.10.2013 та забезпечити явку захисника підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в судове засідання в Печерському районному суді м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, каб. 318, призначене на 15 липня 2019 на 10-00 год.

Одночасно вказаною ухвалою зобов`язано керівника Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві забезпечити безперервну участь призначеного захисника незалежно від подальшої участі у судових засіданнях захисників, обраних підозрюваним.

В судове засідання з`явилася обраний підозрюваним адвокат ОСОБА_13 , проте відмовилася брати участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно її підзахисного ОСОБА_5 , посилаючись на те, що вона не ознайомилася з матеріалами клопотання, проте вказані доводи слідчий суддя вважає безпідставними, а поведінку адвоката розцінює, як зловживання наданими процесуальними правами захиснику, з урахуванням вищевказаних обставин.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, та просили відмовити у його задоволенні внаслідок необґрунтованості та безпідставності.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що 08.02.2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручене повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України, в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001043.

11.04.2019 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва покладено на ОСОБА_5 строком до 26.04.2019, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або слідчого судді у межах кримінального провадження № 0001043 від 17.10.2013; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;утримуватися від спілкування зі свідками у межах кримінального провадження № 0001043 від 17.10.2013, а саме: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_18 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35

21.06.2019 першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_36 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до восьми місяців, тобто до 26.08.2019.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Так, слідчий суддя вважає що мотивування необхідності такого продовження достатньо виважено викладені у вказаній постанові, що свідчить про наміри органу досудового розслідування забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Згідно ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами та матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року)

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характеризуючі дані про його особу, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що в свою чергу унеможливить виконання стороною обвинувачення ч. 3 ст. 23 КПК України, надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможуть належним чином забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного (Khodorkovskiy v. Russia (Ходорковський проти Росії), § 136) та як наслідок буде порушено принцип пропорційності, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного цілодобового домашнього арешту викликано об`єктивною необхідність та ступенем доведених ризиків, а запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний час доби здатний забезпечити його належну процесуальну поведінку та виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001043 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001043, а саме до 25.08.2019 включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
-цілодобово не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
-утримуватися від спілкування зі свідками в цьому кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_22 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_18 , ОСОБА_34 , ОСОБА_43 .

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.
Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1