Справа № 361/7935/17
Провадження № 1-кп/361/205/19
У Х В А Л А
ПІДГОТОВЧОГО СУДОВОГО ЗАСІДАННЯ
21 травня 2019 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого-судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000208 від 08 серпня 2017 року по обвинуваченню:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хотів Києво-Святошинського району Київської області, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою:
АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 358КК України,-

в с т а н о в и в :
18 липня 2018 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшли від керівника Броваської місцевої прокуратури, матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000208 від 08 серпня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, які складаються з обвинувального акта, реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні та розписок про отримання копії обвинувального акта.

Відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування під час досудового розслідування заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід щодо ОСОБА_5 не застосовувались.
Ухвалою Броварського міськрайонного суду від 23 липня 2018 року вказані матеріали кримінального провадження призначені до розгляду в підготовчому судовому засіданні.
Під час підготовчого судового засідання, прокурор вважає за необхідне призначити кримінальне провадження до судового розгляду, матеріали підсудні суду, підстав для закриття немає.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора, оскільки воно необґрунтоване.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заявив клопотання, у якому просив обвинувальний акт затверджений прокурором Броварської місцевої прокуратури ОСОБА_3 по обвинуваченню ОСОБА_5 за

ч. 4 ст. 358 КК України повернути прокурору Броварської місцевої прокуратури Київської області, оскільки такий не відповідає вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України та ст. 62 Конституції України.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_4 .
Будь-яких інших клопотань від учасників підготовчого судового засідання не поступило.

Заслухавши в підготовчому судовому засіданні учасників судового розгляду, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти таке рішення, зокрема як повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Порядок звернення до суду з обвинувальним актом регулюється положеннями, які закріплені у параграфі 3 глави 24 КПК України (ст. ст.291-293КПК України).
За змістом п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч. 4 ст. 110 КПК України є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам передбаченим статтею 291 цього Кодексу.

Відповідно до п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, в тому числі, подія кримінального провадження (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставин, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.
Частиною 2 ст. 92 КПК України передбачено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.
Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України повідомлення про підозру повинно містити стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.

За змістом п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Також до обвинувального акта додається реєстр матеріалів досудового розслідування.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено те, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року, зазначив, що у тексті підпункту «а» п.3 ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (див. рішення від 19 грудня 1989 року у справі «Камасінскі проти Австрії», п. 79). Крім того, Європейський суд з прав людини нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване

п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (див.: рішення від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 52; рішення від 25 липня 2000 року у справі «Матточіа проти Італії»,

п. 58; рішення від 20 квітня 2006 року у справі «І.Н. та інші проти Австрії», п. 34).

Справедливість під час провадження у справі необхідно оцінювати, беручи до уваги розгляд справи в цілому (див. рішення від 1 березня 2001 року у справі «Даллос проти Угорщини» п. 47). Крім того, право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції (див. зазначені рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47).

Відповідно до пункту «а» частини 3 статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Україною згідно з Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини та основоположних» свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №№ 2, 4 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення, висунутого проти нього.

З врахуванням викладеного, суд звертає увагу на те, що розгляд кримінального провадження за відсутності висунутого конкретного обвинувачення, суттєво утруднює з`ясування судом обставин і робить неможливим здійснення обвинуваченим ОСОБА_5 належного захисту, чим грубо порушуються гарантовані законом процесуальні права на захист, передбачені п.1 ч. 3 ст. 42 КПК України.

Ухвалення судового рішення за таких обставин, у будь-якому разі може бути визнане незаконним у зв`язку із істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Щодо можливості зміни обвинувачення в судовому засіданні то суд таку обставину вважає безпідставною, оскільки вказане порушення законодавства виявлено при поступленні матеріалів до суду, тому воно повинно бути усунутим безпосередньо при виявленні, а не проводити тривалі судові процеси в яких змінювати обвинувачення тим самим порушуючи принцип загальних засад кримінального провадження, зокрема п. 21 статті 7 КПК України розумності строків.

Таким чином, суд дійшов висновку, що допущене органами досудового розслідування неконкретність пред`явленого обвинувачення, грубо порушили права учасників судового провадження, унеможливлюють у подальшому ухвалити суду законне, обґрунтоване і вмотивоване судове рішення.

Тобто, в розумінні п. «а» ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обвинувачення повинно бути конкретним, обвинувачена особа реалізовує своє право на захист від пред`явленого їй конкретного обвинуваченого.

Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на критерії, яким має відповідати обвинувальний акт у кримінальному провадженні.

Відсутність в обвинувальному акті належного формулювання обвинувачення особи, унеможливлює якісно і в повній мірі здійснювати захист від пред`явленого обвинувачення, що порушує право особи на захист.

Викладені обставини складають об`єктивну і суб`єктивну сторону злочину, тому підлягають обов`язковому доказуванню в ході кримінального провадження та в разі визнання особи винною, мають обов`язково бути зазначені у змісті вироку (ч.3 ст. 374 КПК України), а межі судового розгляду визначаються виключно межами обвинувального акта і вийти за межі суд не вправі. Тому відсутність конкретного обвинувачення особі, є передумовою порушення її прав, гарантованих законом України «Про забезпечення права на справедливий суд», що в даному випадку є неприпустимим.

Аналіз змісту вказаного обвинувального акту показав, що він формально містить підрозділи фактичних обставин кримінального правопорушення, «Формулювання обвинувачення» та «Правова кваліфікація кримінального правопорушення» з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, і формулювання обвинувачення є формальним, а обвинувачення є неконкретним, обставини справи не відповідають кваліфікації злочину, оскільки не містить чіткого (конкретного) викладення всіх фактичних обставин кримінального правопорушення, які згідно положень ст. 91 КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Із-за відсутності в обвинувальному акті викладених фактичних (конкретних) обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленим та формулювання обвинувачення, суттєво ускладнює з`ясування судом обставин і робить не можливим здійснення обвинуваченим ОСОБА_5 належного захисту, чим грубо порушуються гарантовані законом процесуальні права обвинуваченого на захист, передбачені п. 1 ч. 3 ст. 42 КПК України. Ухвалення судового рішення за таких обставин, у будь якому разі може бути визнане незаконним у зв`язку із істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

До обвинувального акту, відповідно до вимог ст. 291 КПК України додається реєстр матеріалів досудового розслідування, який складається відповідно до норм ст. 109 КПК України слідчим або прокурором. Разом з тим в порушення вимог ст. 109 КПК України у долученому до обвинувального акту реєстрі матеріалів досудового розслідування (а. с. 185) зазначено, що 21.12.2016 року повідомлено про підозру ОСОБА_6 за ч. ч. 2, 3 ст. 358, ч. 5 ст. 191 КК України, прізвище якого взагалі в обвинувальному акті не зазначено. Вказане повідомлення про підозру згідно реєстру було ще за 7 місяців 18 днів до внесення відомостей до ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000208 від 08 серпня 2017 року щодо ОСОБА_5 . Також за 7 місяців до внесення відомостей до ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000208 від 08 серпня 2017 року щодо ОСОБА_5 , на цьому ж аркуші реєстру зазначено ухвалу слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 06.01.2017 року, яка не стосується і не може стосуватись до даного кримінального провадження.

Враховуючи викладене, суд звертає увагу на те, що розгляд кримінального провадження за відсутності в обвинувальному акті викладених фактичних (конкретних) обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленим та формулювання обвинувачення, суттєво ускладнює з`ясування судом обставин і робить неможливим здійснення обвинуваченим ОСОБА_5 належного захисту, чим грубо порушуються гарантовані законом процесуальні права обвинуваченого на захист, передбаченні п. 1 ч. 3 ст. 42 КПК України.

Таким чином, на думку суду, допущені прокурором порушення унеможливлюють в подальшому ухвалити законний, обґрунтований та вмотивований вирок, зміст якого б відповідав вимогам ст. 374 КПК України.

Неналежне виконання уповноваженими особами вимог ст. 291 КПК України, позбавляє суд можливості призначити кримінальне провадження до судового розгляду, у зв`язку з чим обвинувальний акт необхідно повернути прокурору для усунення виявлених недоліків при його складанні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 91, 291, 314, 337, 369-372, 392 КПК України, суд,-

у х в а л и в :
Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000208 від 08 серпня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, повернути прокурору Броварської місцевої прокуратури Київської області для виконання вимог ст. 291 КПК України.

Зобов`язати прокурора усунути вказані недоліки протягом 30 діб з дня проголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1