Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.02.2019 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0003508 від 08.09.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.187 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_8 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.09.2018 року приблизно о 21 год. 55 хв. ОСОБА_5 , та невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи на зупинці громадського транспорту «Куренівський ринок», побачили ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з мобільним телефоном та сумкою на плечі, в якому знаходилися особисті речі останнього. В цей час у ОСОБА_5 та невстановленої досудовим розслідуванням особи виник злочинний умисел, направлений на заволодіння майном ОСОБА_9 шляхом вчинення нападу, поєднаного із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я потерпілого. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 вступив у розмову з ОСОБА_10 , після чого вони разом попрямували в бік провулку Бондарського у м. Києві. Опинившись у дворі будинку №131 по вул. Кирилівській у м. Києві, діючи відповідно до розподілених ролей, невстановлена особа лівою рукою затулила рот ОСОБА_9 , а правою рукою дістала ніж з кишені та приставила до горла ОСОБА_9 , тим самим здійснивши погрозу застосувати насильство, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого з метою подолання його волі до опору. Потерпілий, усвідомлюючи перевагу нападників у віці, фізичній силі, кількості та можливості застосування ножа, опору не чинив. В цей час ОСОБА_5 почав обшукувати сумку ОСОБА_9 , в якій знаходилися мобільний телефон «MEIZU M-6» imei НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , вартістю 4245 грн., учнівський квиток, навушники марки «JB-2», вартістю 1000 грн., повер-банк «XIAOMI», вартістю 600 грн., зарядний дріт від навушників та ключі від квартири. Після цього ОСОБА_5 дістав з сумки потерпілого та наказав вимкнути пароль для розблокування мобільного телефону. Одразу після того, як ОСОБА_9 зняв пароль для розблокування мобільного телефону, він віддав ОСОБА_5 .. Продовжуючи злочинні дії, ОСОБА_5 забрав з сумки ОСОБА_9 навушники марки «JB-2» та повер-банк «XIAOMI». Після цього ОСОБА_5 з невстановленою особою покинули місце вчинення кримінального правопорушення разом з майном потерпілого на загальну суму 5845 грн. 00 хв., якими вони заволоділи внаслідок вчинення нападу.
Таким чином, своїми умисними діями, які виразилися у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із погрозою застосування насильства небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 КК України.
Орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальні обов`язки.
У судовому засіданні прокурор та слідчий внесене до суду клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні проти клопотання слідчого заперечував, просив призначити більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, його захисника вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
17.10.2018 р. складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Обґрунтована підозра підтверджується доданими до клопотання доказами: протокол прийняття заяви від ОСОБА_11 від 07.09.2018 р.; протокол огляду місця події від 08.09.2018 р.; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 14.09.2018 р.; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_9 від 14.09.2018 р.; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 12.09.2018 р.; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_12 від 12.09.2018 р.; протокол огляду предмета від 01.10.2018 р.
Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.
Оцінюючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя вказує на те, що усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання. Крім того суд виходить з повідомленої особі підозри та доказів якими вона обґрунтовується, при цьому, слідчим суддею було проаналізовано протоколи пред`явлення особи для впізнання, допиту потерпілого, свідків та інші матеріали, що були долучені до клопотання, а відтак, останній прийшов до висновку про обґрунтованість даного ризику.
Також, існує ризик впливу на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, зважаючи вік потерпілого спосіб вчинення злочину. Обґрунтованість вказаного ризику відповідає і позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, який у справі «Летельє проти Франції» звертає увагу на актуальність реальної загрози вчинення тиску на початкових стадіях досудового розслідування.
Низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, схильність до злочинних дій сексуального характеру вказує на ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує репутацію підозрюваного, який раніше судимий, не працюючий, не одружений, переховувався від огану досудового розслідування, з 08.11.2018 року перебував у розшуку, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення.
А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя з урахуванням особи підозрюваного ОСОБА_5 , додані до клопотання матеріали, вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0003508 від 08.09.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.187 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити;
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та взяти останнього під варту в залі суду;
Ухвала слідчого судді діє до 01 год. 30 хв. 07 квітня 2019 р. та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Розмір застави визначити у межах 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 57 630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок;
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали;
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві, прокурора та до суду;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1