Справа №522/4412/18
Провадження №1-кс/522/1345/19
У Х В А Л А
в порядку ст. 331 КПК України

06 листопада 2019 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у Одеській області, громадянин України, освіта середня, не одружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , без визначеного місця проживання у м. Одесі, раніше судимий,
- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України,
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
обвинувачений - ОСОБА_3 ,
адвокат - ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:
У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_3 за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України.
Під час судового засідання прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з тих підстав, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, крім того обвинувачений може вчиняти інші злочини та вчиняти вплив на потерпілих.
Захисник заперечив проти обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений підтримав думку захисника.
Суд, розглянувши матеріали кримінального провадження, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
З наданих до суду матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_6 ставиться у провину вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
При цьому, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачена у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.
На даний час, ризики що ОСОБА_6 може вчинити дії вказані в п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися, обвинувачується у вчиненні злочину проти власності, з метою наживи, раніше засуджений за аналогічні корисливі злочини, відсутність стійких соціальних зв`язків, без постійного місця проживання, що свідчить про можливість вчинення інших аналогічних кримінальних правопорушень. Крім цього, ОСОБА_6 немає місця роботи тобто офіційних джерел доходів, що свідчить про можливість переховування останнього від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу обвинуваченого, його майнового стану, розмір завданої шкоди, який ставиться у провину ОСОБА_3 вважаю за необхідне визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у межах передбачених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.
Таким чином, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 331, 372, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 372 КПК України, суд

у х в а л и в:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_3 .
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;
2) не відлучатися з міста Одеси без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області свій паспорт, який надає право для виїзду закордон.
Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали складає 60 (шістдесят днів), і обчислюється з 06.11.2019 року по 04.01.2020 року.
Копію ухвали направити начальнику ДУ "ОУВП (№21)" Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації МЮ України - для відома.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

06.11.2019