Провадження № 11-п/824/466/2019 Доповідач: ОСОБА_1

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 червня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_1
ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря: ОСОБА_4 ,
за участю прокурора: ОСОБА_5 ,
«КУА «Будівельні проекти»: ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И Л А :
Заслухавши доповідача, учасників процесу, які заперечували проти задоволення клопотання, вивчивши матеріали провадження та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого, про що постановляється вмотивована ухвала.
За змістом п.1 ч.1 ст.34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду у разі, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності.
Перелік підстав зміни підсудності кримінального провадження, передбачений ч.1 ст.34 КПК України, і є вичерпним.
Відповідно до положень ч.1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.
Відповідно до постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Такий підхід повністю відповідає змісту положень ч.6 ст. 9 КПК України.
На думку колегії суддів, клопотання про скасування арешту майна повинно розглядатися тим судом, яким було постановлено ухвалу про накладення арешту.
За таких обставин, враховуючи те, що клопотання про скасування арешту майна було подано до Голосіївського районного суду м. Києва, тобто до суду, який наклав арешт на зазначене у клопотанні майно, підстави для направлення провадження до іншого суду для розгляду відсутні.
Підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у гл. 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо грунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.
Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог КПК України, яке тягне за собою обов`язкове скасування судового рішення.
Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що підстави для направлення клопотання ТОВ «Компанія управління активами «Будівельні проекти» про скасування арешту, до іншого суду відсутні, оскільки заявник звернувся в порядку ст. 174 КПК України з клопотанням про скасування арешту майна до того суду, який постановляв ухвалу, якою цей арешт на майно накладено, тобто, дотримався правил підсудності.
Керуючись ст. ст. 32, 34, 418 КПК України, колегія суддів ,
У Х В А Л И Л А :
Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

_________________ _________________ _________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3