Справа № 640/5312/19
"16" серпня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив:
До Київського районного суду м. Харкова 15.08.2019 надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить задовольнити клопотання і винести ухвалу про арешт майна, яке належить підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: грошові кошти у загальній сумі 400 грн., купюрами: 200 грн. серії ПЗ 0433099, 100 грн. серії ВД 0954076, 50 грн. серії УР 9156903, 20 грн. серії ЗГ 3317029, 10 грн. серії ЮД 9157145, ЦВ 5822634, 5 грн. серії УЛ 2027490, СИ 6817918; мобільний телефон марки «Huawei» imei: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картками операторів ТОВ «лайфселл» НОМЕР_3 та ПрАТ «Вадафон» НОМЕР_4 ; паперовий згорток з порошкоподібною речовиною блакитного кольору; два ватні тампони зі змивами з правої та лівої рук ОСОБА_5 , а також контрольний тампон зі змивом вилучені під час особистого обшуку затриманої у порядку ст.208 КПК України ОСОБА_5 , а також: два полімерні пакунки з фіксаторами з кристалічної речовиною білого кольору в середині у кожному; обрізана полімерна пляшка з нашаруваннями речовини темного кольору; два аркуші паперу з записами прізвищ та номерів телефону; скляний флакон з надписом «Нафтізін» з нашаруваннями кристалічної речовини білого кольору; скляний фрагмент лампочки з нашаруваннями речовини темного кольору вилучені під час обшуку, проведеному за місцем мешкання ОСОБА_5 ; визначити місце зберігання речових доказів у порядку, передбаченому Постановою КМУ від 19.11.2012 №1104.
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, зокрема, що ОСОБА_5 скоїла ряд кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів на території м. Харкова при наступних обставинах.
Так, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту, а також їх незаконний збут, у невстановлений в ході досудового розслідування час та при невстановлених в ході досудового розслідування обставинах незаконно придбала особливо небезпечну психотропну речовину PVP, яку незаконно зберігала при собі, а також за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 з метою збуту.
05.03.2019 близько 14.30 ОСОБА_5 , знаходячись на сходовому майданчику між першим та другим поверхами під`їзду №2, свого будинку АДРЕСА_2 , під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, незаконно збула за 500 грн. ОСОБА_6 три полімерних пакета з порошкоподібною речовиною, яка згідно з висновком судової експертизи дослідження матеріалів, речовин, виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» №3/725се-19 від 28.03.2019, є особливо-небезпечною психотропною речовиною PVP, масою, в перерахунку на масу речовини, 0,1100 грам, 0,0830 грам, 0,0720 грам (загальна маса 0,256 грам).
Крім того, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту, а також їх незаконний збут, у невстановлений в ході досудового розслідування час та при невстановлених в ході досудового розслідування обставинах повторно незаконно придбала особливо небезпечну психотропну речовину PVP, яку незаконно повторно зберігав за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 з метою збуту.
28.03.2019 близько 17.15 ОСОБА_5 , знаходячись за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, повторно незаконно збула за 600 грн. ОСОБА_7 полімерний пакунок з порошкоподібною речовиною, яка згідно з висновком судової експертизи дослідження матеріалів, речовин, виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» №3/996се-19 від 15.05.2019, є особливо-небезпечною психотропною речовиною PVP, масою, в перерахунку на масу речовини, 0,1198 грам.
Крім того, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту, а також їх незаконний збут, у невстановлений в ході досудового розслідування час та при невстановлених в ході досудового розслідування обставинах повторно незаконно придбала особливо небезпечну психотропну речовину PVP, яку незаконно повторно зберігав за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 з метою збуту.
07.08.2019 близько 18.20 ОСОБА_5 , знаходячись поблизу будинку №46, розташованому по проспекту Льва Ландау в м. Харкові, під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, повторно незаконно збула за 400 грн. ОСОБА_8 один полімерний пакунок з порошкоподібною речовиною блакитного кольору та один паперовий згорток з порошкоподібною речовиною блакитного кольору. Вказані речовини, згідно з висновком судової експертизи дослідження матеріалів, речовин, виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» № 3/2014cе-19 від 08.08.2019 є особливо небезпечною психотропною речовиною - PVP, масою в перерахунку на масу представленої речовини 0,0298 грам та 0,0078 грам (загальна маса склала 0,0376 грам).
07.08.2019 о 18.25 год. за підозрою у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень у порядку ст. 208 КПК України фактично затримана ОСОБА_5 , та 08.08.2019 їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 307 ч. 2 КК України.
09.08.2019 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова стосовно підозрюваної ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державні установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів.
07.08.2019 року під час особистого обшуку, проведеного при затримання у порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_5 виявлено та вилучено речі, які належать останній, зазначені у клопотанні.
Крім того, 07.08.2019 під час обшуку, проведеному за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме у кв. АДРЕСА_3 , також вилучено майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_5 , зазначене у клопотанні.
Вказані вилучені предмети могли бути використані у незаконній діяльності, могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містити відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
У зв`язку з викладеним вказані вилучені предмети можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні.
Незастосування арешту на вищезазначене майно, може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Оскільки, 07.08.2019 у ОСОБА_5 , окрім предметів, вилучених під час обшуку, також були вилучені предмети під час її затримання у порядку ст. 208 КПК України, клопотання про арешт всього вилученого у неї 07.08.2019 майна надано до Київського районного суду м. Харкова наступного робочого дня, тобто 08.08.2019.
Ухвалою від 08.08.2019 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова вказане клопотання повернуте прокурору для усунення недоліків у строк 72 години, яке отримано прокурором 13.08.2019 о 16.00.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення судового рішення в частині можливої конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 15.08.2019 надійшла заява від старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , в якій вона просить розглядати клопотання про арешт майна проводити без її участі. Клопотання підтримує та просить його задовольнити (а.с. 25).
До канцелярії суду 15.08.2019 надійшла заява від власника майна ОСОБА_5 , в якій вона зазначає, що проти арешту вилученого у неї майна 07.08.2019 під час особистого обшуку, а також обшуку за місцем мешкання, не заперечує, про сить судове засідання проводити без її участі (а.с. 24).
Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвало слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.07.2019 надано дозвіл слідчому, який здійснює досудове розслідування, чи прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, на проведення обшуку житла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання і вилучення наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке могло бути здобуте у результаті його вчинення, грошових коштів які могли бути отримані від незаконного обігу наркотичних засобів, мобільних телефонів з телефонною книжкою, смс-листуванням з приводу здійснення протиправної діяльності (а.с. 8).
07.08.2019 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.07.2019 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , з 20.08 год. до 21.38 год., в ході якого, згідно протоколу обшуку від 07.08.2019 вилучено майно, перелічене в даному клопотанні прокурора (а.с. 9-10).
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 208 КПК України, уповноважена службова особа, слідчий, прокурор може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених частиною сьомою статті 223 і статтею 236 цього Кодексу.
Згідно абз. 2 ч. 7 ст. 223 КПК України, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії.
Відповідно до ч. 5 ст. 236 КПК України, за рішенням слідчого чи прокурора може бути проведено обшук осіб, які перебувають в житлі чи іншому володінні, якщо є достатні підстави вважати, що вони переховують при собі предмети або документи, які мають значення для кримінального провадження.
Згідно ч. 3 ст. 168 КПК України, слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 07.08.2019, 07.08.2019 о 18.25 год. ОСОБА_5 затримана в порядку ст. 208 КПК України, в ході якого, з дотриманням вказаних вище норм КПК України, здійснено обшук затриманої особи, в ході якого, згідно зазначеного протоколу, вилучено вказане в клопотанні сторони обвинувачення майно (а.с. 11).
08.08.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні трьох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин, в тому числі вчинені повторно (а.с. 15-16).
08.08.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначене в клопотанні, вилучені під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 ; визначити місце зберігання речових доказів у порядку, передбаченому постановою КМУ від 19.11.2012 №1104.
Згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08.08.2019, отримана прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 13.08.2019 о 16.00 год. (а.с. 26).
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
На виконання вимог абз. 1, 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчий повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 08.08.2019, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, подано до суду клопотання про арешт майна.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як зазначено вище, згідно копії розписки, вказана копія ухвали Київського районного суду м. Харкова від 08.08.2019 про повернення клопотання прокурору, отримана прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 13.08.2019 о 16.00 год. (а.с. 26), та в подальшому вказане клопотання надійшло до канцелярії Київського районного суду м. Харкова 15.08.2019, таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором, слідчим не порушено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Крім того, згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.
За змістом ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Відповідно до п. 3 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Як зазначено вище, 08.08.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні трьох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин, в тому числі вчинені повторно (а.с. 15-16).
Санкція ч. 2 ст. 307 КК України, передбачає позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню,
Накладання арешту на майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_5 забезпечить можливу конфіскацію майна у даному кримінальному провадженні, враховуючи санкцію ч. 2 ст. 307 КК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення 07.08.2019 обшуку, за адресою: АДРЕСА_2 , а також вилучене в ході затримання ОСОБА_5 , а саме: грошові кошти у загальній сумі 400 грн., купюрами: 200 грн. серії ПЗ 0433099, 100 грн. серії ВД 0954076, 50 грн. серії УР 9156903, 20 грн. серії ЗГ 3317029, 10 грн. серії ЮД 9157145, ЦВ 5822634, 5 грн. серії УЛ 2027490, СИ 6817918; мобільний телефон марки «Huawei» imei: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картками операторів ТОВ «лайфселл» НОМЕР_3 та ПрАТ «Вадафон» НОМЕР_4 ; паперовий згорток з порошкоподібною речовиною блакитного кольору; два ватні тампони зі змивами з правої та лівої рук ОСОБА_5 , а також контрольний тампон зі змивом; два полімерні пакунки з фіксаторами з кристалічної речовиною білого кольору в середині у кожному; обрізану полімерну пляшку з нашаруваннями речовини темного кольору; два аркуші паперу з записами прізвищ та номерів телефону; скляний флакон з надписом «Нафтізін» з нашаруваннями кристалічної речовини білого кольору; скляний фрагмент лампочки з нашаруваннями речовини темного кольору до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна у порядку, передбаченому Постановою КМУ від 19.11.2012 №1104 СУ ГУ НП в Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту вручення їй ухвали суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1