ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

«06» вересня 2019 року м. Фастів
Колегія суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_9 ,

законного представника потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ОСОБА_12

представника потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ОСОБА_13 ,

законного представника потерпілої ОСОБА_14 ОСОБА_15 ,

представника потерпілої ОСОБА_14 ОСОБА_16 ,

розглянувши у закритому підготовчому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000552 від 26.09.2018 за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , у вчинені злочинів передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 3 ст. 153, ч. 1 ст. 155, ч. ч. 1, 2 ст. 156, ч. 3 ст. 149, ч.ч. 4,5 ст. 301 КК України,
ОСОБА_7 , у вчинені злочинів передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 3 ст. 153, ч. 1 ст. 155, ч.ч.1,2 ст. 156, ч. 5 ст. 301 КК України,
клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу

ВСТАНОВИЛА:
06 вересня 2019 року представником потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 адвокатом ОСОБА_13 було подано клопотання про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається судом невідкладно.

Підтримуючи подане клопотання, представник потерпілих уточнила своє клопотання, та просила не обрати, а змінити обвинуваченому запобіжний захід, посилалася на те, що ОСОБА_7 суддею слідчим обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначеному розмір застави в сумі 352 400 грн. з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області на ОСОБА_7 покладено обов`язки строком на 2 місяці, зважаючи на те, що він вважається таким, що стосовно нього обрано запобіжний захід у виді застави. Зокрема, його зобов`язано утримуватись від спілкування з потерпілими.

Разом з тим, обвинувачений ОСОБА_7 неодноразово намагався хитрощами зустрітися з потерпілими ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , а також здійснював тиск на потерпілу ОСОБА_14 , що підтверджується матеріалами, які разом із заявою матері ОСОБА_14 передані правоохоронними органами для доручення до матеріалів даного кримінального провадження.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_7 надсилав смс-повідомлення на телефон ОСОБА_14 з привітанням з днем народження потерпілої ОСОБА_10 .

Таким чином, представник потерпілої вказала, що існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_7 з метою уникнення кримінальної відповідальності впливатиме на потерпілих, які є малолітніми і неповнолітніми.

З огляду на викладене вище, представник потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 просила суд змінити обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід з застави на тримання під вартою без визначення розміру застави та звернути заставу в дохід держави.

Законні представники потерпілих та представник потерпілої ОСОБА_14 вказане клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні.

Прокурор вказане клопотання підтримав, просив суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник щодо заявленого клопотання заперечували з огляду на таке.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 вказав, що дане клопотання не може бути розглянуто на даній стадії, оскільки не вирішено питання про призначення справи до судового розгляду та його клопотання про повернення обвинувального акта, а лише після цього суд мав би вирішити заявлене клопотання про зміну запобіжного заходу. Крім того, захисник вказав про те, що доводи викладені в клопотанні належними доказами не підтверджені, а твердження є неправдивими.

Крім того, захисник вказав, що клопотання він не отримував.

Обвинувачений ОСОБА_7 позицію свого захисника підтримав, вказав, що йому не вручено клопотання не пізніше як за три години до його розгляду, а викладені в ньому обставини не відповідають дійсності, оскільки він жодним чином не здійснював вплив на потерпілих, а потерпіла ОСОБА_14 разом із своєю сестрою самі сідали до нього в автомобіль і просили підвезти, крім того, він вказав, що спілкувався з ОСОБА_14 з метою передати привітання з днем народження ОСОБА_10 для чого надіслав їй смс-повідомлення, а також вказав, що зустрічався з потерпілою ОСОБА_14 для того, щоб дізнатися адресу, де проживає власниця будинку, який орендував ОСОБА_6 , для чого разом з нею приїжджав і зустрічався з дочкою власниці будинку. Також ОСОБА_7 вказав про те, що тривалий час знайомий з потерпілими у справі і доручав своєму захиснику дізнатися про можливість передати їм допомогу.

Інші учасники залишили вирішення цього клопотання на розсуд суду.

Заслухавши клопотання про зміну запобіжного заходу, а також думку учасників підготовчого судового засідання, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст.186 КПК України клопотання, зокрема, й про зміну запобіжного заходу розглядається судом невідкладно, але не пізніше 72 годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо обвинувачений перебуває на свободі.

З огляду на те, що вказане клопотання було подане під час підготовчого судового засідання, колегія суддів дійшла висновку про необхідність негайного його розгляду, зважаючи на приписи ст.186 КПК України. При цьому колегія суддів звертає увагу, що вказане клопотання не є тим клопотанням, про які йдеться у п.4 ч.2 ст.315 КПК України і не стосується інших дій, які необхідні для підготовки до судового розгляду. А тому, доводи захисника про неможливість на даній стадії розглядати таке клопотання є необґрунтованими.

Вирішуючи заявлене клопотання, колегія суддів зазначає наступне.

Ч.2 ст.315 КПК України передбачено, що суд, розглядаючи клопотання про зміну запобіжного заходу, додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Разом з тим, розділ ІІ КПК України не передбачає вимог щодо клопотання про зміну запобіжного заходу, яке подається саме потерпілим чи його представником.

Не зважаючи на це, виходячи з прав потерпілого та представника потерпілого, передбачених статтями 55, 58, ст.315 КПК України, враховуючи правову позицію Конституційного Суду України від 23.11.2017 №1-р/2017 у справі № 1-28/2017 щодо права інших учасників кримінального провадження заявляти, зокрема клопотання про зміну запобіжного заходу , викладену в абз.3 п.5, колегія суддів дійшла висновку про необхідність застосування в даному випадку принципу законності, згідно з яким у випадку, якщо положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу, зокрема, принцип верховенства права, рівності перед законом і судом.

Вирішуючи питання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

В КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи особи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст.177 КПК України.

Колегією суддів встановлено, що ОСОБА_7 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, а також те, що він вважається таким, відносно якого обрано запобіжний захід у виді застави та ухвалою суду від 10.07.2019 на нього покладені обов`язки, зокрема утримуватись від спілкування з потерпілими в даному кримінальному провадженні ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_14 . Водночас, згідно з матеріалами перевірки, що надійшли за заявою ОСОБА_15 матері і законного представника потерпілої ОСОБА_14 , від Фастівського відділення ГУНП в Київській області 13.08.2019 за № К-373 від 15.07.2019, а також поясненнями законного представника потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ОСОБА_12 , законного представника потерпілої ОСОБА_14 ОСОБА_15 , обвинувачений ОСОБА_7 порушив обов`язки, покладені на нього за ч.5 ст.194 КПК України та здійснює спроби спілкування з потерпілими у справі, після встановленої судом 10.07.2019 заборони та покладення обов`язків, що підтверджено також і самим ОСОБА_7 .

Вказане свідчить про наявність ризику можливого впливу обвинуваченого ОСОБА_7 на потерпілих у справі з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Зважаючи на те, що представником потерпілих доведено існування тих обставин, які свідчать про порушення ОСОБА_7 покладеного на нього судом обов`язку, та власне обвинуваченим ОСОБА_7 підтверджено його спілкування шляхом надсилання смс-повідомлення потерпілій ОСОБА_14 , яке мало місце після покладення на нього Фастівським міськрайонним судом Київської області обов`язку утримуватись від спілкування з потерпілими у даному кримінальному провадженні, колегія суддів дійшла висновку, що заявлене клопотання є обґрунтованим.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до положень ч.8 та 9 ст.182 КПК України якщо обвинувачений порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Відповідно до ч.10 ст.182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_7 колегією суддів було встановлено, що заставу внесено дружиною та донькою ОСОБА_7 .

Не зважаючи на це та вимоги ч.9 ст.182 КПК України, враховуючи те, що підготовче засідання проводиться у закритому режимі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності повідомляти вказаних осіб.

Проте, після внесення застави ОСОБА_7 не виконує покладені на нього обов`язки за ч.5 ст.194 КПК України, що є підставою для звернення застави в дохід держави із зарахуванням до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що злочини у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 є такі, що вчинені із застосуванням насильства, у зв`язку з чим відсутня необхідність у визначенні застави у більшому розмірі.

Керуючись статтями 3, 7, 9, 314, 315, 369-372 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання представника потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 адвоката ОСОБА_13 про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу із застави на тримання під вартою задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 . запобіжний захід із застави на тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят діб, тобто до 04 листопада 2019 року, без визначення розміру застави.

Взяти ОСОБА_7 під варту негайно в залі суду.

Строк дії ухвали до 04 листопада 2019 року.

Звернути в дохід держави заставу, внесену в сумі 352 400 гривень за обвинуваченого ОСОБА_7 відповідно до ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2018, та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3