Провадження № 1-кс/756/3024/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 вересня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Оболонського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УПГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006953 від 21.09.2019 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
23 вересня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УПГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна.
Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається за відсутності власника майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
В обґрунтування клопотання прокурор вказує, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час огляду місця події, котрий проводився 21.09.2019 у період часу з 11 год. 30 хв. по 13 год. 20 хв., за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: панчохи,футболку та три мобільних телефони марки «Samsung», чорного кольору, та марки «Huawei» та мобільний телефон марки «iPhone 5», які у подальшому визнані слідчим речовими доказами.

З метою збереження речових доказів, бо вони є доказом злочинукримінального правопорушення з метою запобігання їх відчуження чи знищення, слідчий просить накласти на них арешт на нього, шляхом заборони користування та розпорядження ними.
Відповідно до ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи, що майно на яке просять накласти арешт визнано речовим доказом, тому з метою забезпечення збереження речових доказів, слід накласти арешт на це майно.

Керуючись ст. 132, 167, 168, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Оболонського УПГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006953 від 21.09.2019 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України- задовольнити. № 0006953 від 21.09.2019 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0005279 від 18.07.2019, на майно, вилучене 21.09.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: панчохи коричневого кольору , футболку чорного кольору з візерунками, мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору, мобільний телефон марки «Huawei» та мобільний телефон марки «iPhone 5»,шляхом заборони його користування, відчуження та розпорядження.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1