ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 359/961/19
провадження № 1-кп/753/1055/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4

проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001873 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Очереття, Кривоозерського району, Миколаївської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України,

з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_6 захисника ОСОБА_7 обвинуваченого ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В :

Дарницьким районним судом м. Києва розглядається кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України.

У судовому засіданні 20.08.2019 року судом в порядку ст.331 КПК України поставлено на обговорення питання доцільності продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 .

Прокурор просив продовжити обвинувачениму ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначивши, що продовжують існувати ризики, які були підставо для обрання та продовження ОСОБА_5 строків тримання під вартою, також прокурор зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України та гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник висловив думку, щодо можливості застосування застави, як альтернативного запобіжного заходу, оскільки обвинувачений дав зізнавальні показання у судовому засіданні, на даний момент готується угода про визнання винуватості, а тому підстав для переховування від суду у ОСОБА_5 немає.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Розлядаючи питання щодо запобіжного заходу суд виходить із наступного.

Згідно із ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих йому злочинів, які у відповідності до ст.12 КК України є тяжкими та особливо тяжкими, за формою вини обидва є умисними, при доведенні провини за які йому загрожує покарання від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, враховує те, що однин із злочинів є корисливим та, згідно обвинувального акту, вчинений за попередньою змовою групою осіб.

Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, місце проживання, сімейний стан, характеристики, відсутність офіційного працевлаштування.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При вирішенні питання яке обговорювалося, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 є тяжкість злочинів, які інкримінуються обвинувачену та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованих обвинуваченому злочинів, та суспільний резонанс, а також форма вини і об`єкти посягання - громадська безпека, власність та життя і здоров`я особи, і саме наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків, а також вчинення інших злочинів.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.

Також продовжує існувати і ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, які на даний момент не допитані в суді, на яких ОСОБА_5 може незаконно впливати, враховуючи те, що у відповідності до ст.23 КПК Україним, суд може обгрунтовувати свої процесуальні рішення лише показаннями отримани безпосередньо в судовому засіданні.

Разом із тим, і на даній стадії судового розгляду, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого чи інформації про інші обставини, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку останнього.

Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.

Окрім цього, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд бере до уваги п.2 ч.4 ст.183 КК України, враховує те, що ОСОБА_5 обвинувачується, в тому числі і вчиненні злочину пов`язаного із погрозою застосування насильства, та приходить до висновку, що жоден із інших, альтернативних триманню під вартою запобіжних заходів, не взмозі забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст.176-206,331 КПК України, - У Х В А Л И В :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 18.10.2019 року включно. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Головуючий суддя:

Судді: