УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/8536/19

Провадження № 1-кс/638/2681/19

12.06.2019 слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Харкова ОСОБА_1

При секретарі: ОСОБА_2

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002168 від 05.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

07 червня 2019 року до Дзержинського районного суду м. Харкова звернувся слідчий СВ Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна.

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 04.06.2019 до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , згідно з якою невстановлені особи переоформили належну останньому квартиру АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування було допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 , який пояснив, що 21.09.2011 він на підставі договору купівлі-продажу № 2027, придбав у своєї тітки квартиру АДРЕСА_1 . В період часу з дати придбання до грудня 2012 року він проживав у вищевказаній квартирі сам. Як пояснив заявник, у цьому ж місяці 2012 року він почав капітальний ремонт у квартирі. Через приблизно 2 місяці, з огляду на складне матеріальне становище, проведення ремонту він призупинив. Далі з лютого 2013 року по нинішній момент він навідувався до квартири з періодичною регулярністю приблизно раз на місяць. Зі слів заявника, в кінці квітня на початку травня 2019 року він почав планувати продовжити розпочатий раніше ремонт. У цей період він приїжджав до квартири, робив необхідні заміри та розрахунки.

Далі, як пояснив ОСОБА_4 , 03.06.2019, приблизно о 10 годині він приїхав у належну останньому квартиру, спробував вставити ключ в секрет замку, але у нього нічого не вийшло. Унаслідок чого, з огляду на темряву в під`їзді, він дістав телефон, включив ліхтарик, з метою підсвітити і виявив, що секрет замка змінений. Крім того він помітив, що бракує одного гвинту на накладці ручки замка на вхідних дверях. Після чого він відразу ж постукав у квартири сусідів, а саме у 21,22. В ході діалогу з сусідкою з квартири АДРЕСА_2 він дізнався, що приблизно в середині травня кілька невідомих перебували в належній заявнику квартирі, виносили будівельні матеріали і сміття. В ході діалогу з сусідкою з квартири АДРЕСА_3 потерпілий дізнався, що приблизно на початку травня вона бачила під вікнами моєї кухні невідомих, які цікавилися у неї чи не продається моя квартира.

Як пояснив ОСОБА_4 , після бесіди з сусідками він одразу попрямував до натаріуса ОСОБА_5 , з метою отримання інформації з відповідного реєстру про реєстрацію прав на належну йому квартиру. Отримавши за запитом відповідний витяг заявник дізнався, що 08.05.2019 за договором купівлі-продажу серії, номер 693, який виданий приватним нотаріусом Зміївського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 квартира була продана ОСОБА_7 . В ході допиту потерпілий заявив, що як саме, ким і за яких обставин це сталося - йому невідомо. Разом з тим, будь-яких документів, необхідних для вищевказаної угоди він ніколи не підписував і не видавав, згоди він також ні на що не давав.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 належить на підставі договору купівлі-продажу, серія, номер 693 від 08.05.2019 ОСОБА_7 .
В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, відповідно до частини 3 статті 244 Кримінального процесуального кодексу України неявка слідчого не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню. Приймаючи до уваги, що вищевказана квартира є предметом кримінального правопорушення то його втрата, зникнення, або пошкодження перешкодить розслідуванню кримінального провадження.

Відповідно до п.п. 4,5,6 ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 належить на підставі договору купівлі-продажу, серія, номер 693 від 08.05.2019 ОСОБА_7 .
Таким чином, не накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 може призвести до її втрати, зникнення, відчуження чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити встановленню істини по вказаному кримінальному провадженню та втрати права власності на неї законним володільцем.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства

Таким чином слідчий суддя вважає, що подане клопотання слідчого мотивоване та підлягає задоволенню.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про накладення арешту на майно підозрюваного, враховує підстави та обставини, передбачені ст.ст. 167-173 КПК України.

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 170, 369-372, 395 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002168 від 05.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна,- задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 31,4 кв. м. що

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя