ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11-сс/818/1794/19 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2019 року м.Харків
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляцією захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26 вересня 2019 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою частково задоволено клопотання старшого слідчого Київського ВП ГУНП в Харківський області капітана поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосовано до підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а саме заборонивши підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в період доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, строком на 1 місяць 26 днів, тобто до 21.11.2019 року включно, в межах строку досудового розслідування.
Покладено на ОСОБА_8 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не вилучатися з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю., суд про зміну свого місця проживання; не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (а.с. 117-118).
Як зазначено в оскаржуваній ухвалі, 24 вересня 2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого Київського ВП ГУНП в Харківський області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 юристом першого класу ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 2-6)

В обґрунтування клопотання слідчий вказував, що старшим слідчим Київського ВП ГУНП в Харківський області капітаном поліції ОСОБА_7 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002849 від 17.06.2019 року за ч. 2 ст. 296 КК України.

21 вересня 2019 року ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України. (а.с. 60-63)

Задовольняючи частково клопотання слідчого слідчий суддя послався на те, що всі ризики, зазначені в клопотанні під час судового розгляду не доведені та те, що виконання ним процесуальних обов`язків і його належну поведінку може забезпечити більш м`який запобіжний захід, передбачений ст.176 КПК України, ніж цілодобовий домашній арешт, а саме - домашній арешт в певний період доби.
Не погодившись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26 вересня 2019 року та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з необґрунтованістю підстав, визначених ст. 177 КПК України.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді є незаконною та такою що підлягає скасуванню внаслідок порушення вимог КПК України.
Учасники судового процесу в судове засідання не з`явилися, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Відсутність учасників судового процесу в силу вимог ч.4 ст.405 КПК України не є перепоною для проведення апеляційного розгляду.

Захисник ОСОБА_6 подав клопотання про проведення судового засідання без його участі та участі ОСОБА_8 , що не є перепоною для проведення апеляційного розгляду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку щодо доведеності обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України та наявності ризиків, передбачених п. 1,3 ч.1 ст.177 КПК України і з цим погоджується колегія суддів.
Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим не доведений.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, слідчий суддя оцінив в сукупності обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_8 за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер злочину середньої тяжкості, вчиненого проти громадського порядку та моральності, у зв`язку з чим застосував щодо ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід ніж цілодобовий домашній арешт, а саме - домашній арешт в певний час доби, з чим погоджується і колегія суддів.
Доводи апеляції щодо необґрунтованості підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.396 КК України, є неспроможними.
Крім того ОСОБА_8 скористалась своїм правом і відмовилась від дачі свідчень під час досудового розслідування.
У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред*явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року). Матеріали кримінального провадження, на які послався слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення обгрунтованою. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ: у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року Суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу в цілому відповідає вимогам п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Слідчий суддя виніс ухвалу у відповідності з вимогами ч.4 ст.194 КПК України.
Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
В ч. 5 ст. 132 КПК України зазначено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
За таких обставин, судова колегія приходить до висновку про обґрунтованість застосування до ОСОБА_8 ст.181 та ч.5 ст.194 КПК України слідчим суддею.
Таким чином розглядаючи клопотання слідчого, слідчий суддя, з дотриманням вимог ст.ст.177, 178, 181, 184, 193, 194 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінив обставини, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, що враховуються при обранні запобіжного заходу та належним чином мотивував своє рішення.
Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Наявність у підозрюваної соціальних зв`язків, відсутність судимостей, за місцем проживання та роботи характеризується позитивно, не спростовують висновків слідчого судді.
Доводи захисника про те, що стороною обвинувачення не було надано жодного доказу, який би свідчив про існування обставин, які підтверджують наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України неспроможні.
Посилання захисника на необхідність застосування при розгляді апеляційної скарги Рішеннь ЄСПЛ «Навальний проти Росії», «Ілійков проти Болгарії», «Подвезько проти України», «Воляник проти України», «Харченко проти України», «Белевицький проти Росії», «Чеботарі проти Молдови» заслуговує на увагу, натомість колегія суддів вважає, що прийняте судом рішення цілком узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини, в тому числі і з правовими позиціями, викладеними у зазначеному рішенні.
Щодо доводів апеляції про невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні фактичним обставинам кримінального правопорушення, то вони є несуттевими, оскільки ст.198 КПК України чітко регламентує, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиційного значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального провадження.
Також колегією суддів не приймається посилання захисника на окремі фрази потерпілих в протоколах їх допиту, оскільки вони не відображають весь процес допиту, а лише містять певне бачення контексту та суб`єктивно трактуються захисником.
Враховуючи вищенаведене, підстав для скасування ухвали слідчого судді за доводами апеляції захисника апеляційний суд не вбачає.
Керуючись ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26 вересня 2019 року щодо застосування у відношенні підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді