Справа № 357/8256/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 серпня 2019 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 1 в м. Біла Церква Київської області, розглянувши

клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешта майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004726 від 06.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники кримінального провадження:

власник майна ОСОБА_3 ,

прокурор Білоцерківської міської прокуратури Київської області ОСОБА_4

У С Т А Н О В И В:
Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
Власник майна ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (у справі № 357/10438/17) від 08.09.2017 на майно, а саме на житлову квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що в провадженні слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0004726 від 06.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Зазначену квартиру ОСОБА_3 придбав на електронних торгах в ДП «СЕТАМ», однак останній не зміг за собою зареєструвати зазначену квартиру, оскільки квартира вже була зареєстрована за ОСОБА_5 .

Таким чином ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу та договору іпотеки, за якими ОСОБА_5 набув права власності на спірну квартиру.

Так, відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 03.06.2019 договір купівлі-продажу від 27.07.2017 визнано недійсним та знято заборону на нерухоме майно.

17.07.2019 ОСОБА_3 отримано свідоцтво на право власності на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстроване за № 1-1919.

На теперішній час арешт накладений на спірну квартиру перешкоджає ОСОБА_3 державній реєстрації права власності, отже останній і звернувся до слідчого судді з зазначеною скаргою про скасування арешту.

Позиція сторін.
В судовому засіданні власника майна ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання просив його задовольнити з підстав викладених в ньому.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту вказаного майна.

Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався у ракурсі фактичних обставин установлених з даного питання.
Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням того, що Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" указав, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт.

У цій ситуації, заявник власне і заявив таке клопотання у порядку ст. 174 КПК України до суду, що наклав арешт, проаналізувавши, яке слідчий суддя, у порядку указаної статті наведеного Кодексу, приходить до такого.

З наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів кримінального провадження № 0004726 від 06.09.2017 убачається, що ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області накладений арешт на житлову квартиру АДРЕСА_1 , яка на час ухвалення рішення на праві приватної власності належала ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_2 , виданий 07.06.2002 року МВ № 1 Білоцерківського МУ ГУ МВС України в Київській області.

Разом з тим, у відповідності до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено у встановленому цим КПК порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому, як слідує з ухвали слідчого судді, арешт накладено, у зв`язку з тим, що вказане майно відповідає критеріям речових доказів, визначеним статтею 98 КПК України, а тому з метою збереження, підлягає арешту.

Відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 03.06.2019 встановлено, що договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладеного 27.07.2017 за реєстровим № 3963 між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 визнаний недійсним.

Також визнаний недійсним договір іпотеки від 08.08.2017, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_7 за реєстровим номером 2197 та знята заборона відчуження нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до свідоцтва від 17.07.2019 виданого державним нотаріусом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області ОСОБА_8 , зарєстровано в реєстрі за № 1-1919, яким посвідчено за ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності майно, що складається з: квартири під номером АДРЕСА_1 , житловою площею 41,6 кв.м, загальною площею 67,8кв.м., кількість житлових кімнат: три, яка придбана ОСОБА_3 , та права власності на квартиру підлягає державній реєстрації.

Отже, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 на законних підставах набув права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Враховуючи, що в провадженні слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004726 від 06.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, досудове слідство ведеться тривалий час, до теперішнього часу повідомлення про підозру жодній особі не повідомлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно яке перебуває у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільне небезпечне діяння, і перебувають у нього в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Отже, з огляду на встановлено коло осіб, які в силу закону несуть відповідальність в межах кримінального провадження за № 0004726 від 06.09.2017 потерпілий ОСОБА_3 не може нести перед собою відповідальність за шкоду завдану йому же по вказаному провадженню.

Перелік осіб, на майно яких може бути накладений арешт відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України розширенню не підлягає.

Відповідно до ч. 6 ст. 28 КПК України визначено, що інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про встановлення процесуальних строків.

Аналізуючи практику Європейського суду виходить з того, що ефективність розслідування включає вимоги щодо оперативності та розумної швидкості. Навіть якщо існують обставини, які перешкоджають прогресу розслідування в конкретній ситуації, оперативне реагування національних органів влади є надзвичайно важливим для підтримання віри громадян і їх відданість принципам верховенства права та здатність запобігати проявам сприяння незаконним діям або терпимості до них (рішення у справі «Риженко проти України»).

Отже, проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні у строк, що перевищує кілька років, повністю нівелює засаду кримінального провадження, як розумні строки, визначену ст. 28 КПК України.

Таким чином, право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких у життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ утручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

Так, накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08.09.2017, це є обмеженням права власності і у даному випадку не є співрозмірним до завдань кримінального провадження.

Отже, на підставі викладеного слідчий суддя вважає, що ОСОБА_3 не має статусу підозрюваного, обвинуваченого або особи, яка несе цивільну відповідальність за дії підозрюваного, обвинуваченого, а є потерпілим по вказаному кримінальному провадженню, тому арешт накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08.09.2017 підлягає скасуванню.

Таким чином, клопотання заявника підлягає задоволенню, а арешт скасуванню саме з цих передумов.

Керуючись статтями 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешта майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004726 від 06.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України - задовольнити.

Арешт накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08.09.2017 у справі № 357/10438/17 на майно, а саме на житлову квартиру АДРЕСА_1 , яка на час накладання арешту належала на праві приватної власності ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , яка на теперішній час на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 скасувати.

Повний текст рішення оголошений в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Першотравнева, 4-А, 27.08.2019 о 10.45 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1