Справа №198/791/19
Номер провадження 1-кп/0198/74/19
УХВАЛА

29 жовтня 2019 року Юр`ївський районний суд Дніпропетровської області у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника-адвоката ОСОБА_4 , представника персоналу органу пробації - Юр`ївського районного сектора філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , її представника адвоката ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 здійснюючи підготовче судове засідання по кримінальному провадженню №0000145 внесеному в ЄРДР 24.06.2019 року за звинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за звинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_4 , посилаючись на ч.3 ст.314 КПК України, клопотав про повернення прокурору обвинувального акту, оскільки він не відповідає вимогам КПК України.
В обґрунтування поданого клопотання захисник зазначав таке:
-обвинувальний акт не можна вважати офіційним документом, оскільки його не скріплено печаткою, одже не додержані вимоги щодо реквізитів офіційного документу;
-в обвинувальному акті відсутня вірна правова кваліфікація кримінального правопорушення в аспекті корисливого мотиву суб`єктивної сторони складу злочину, який має бути його обов`язковою складовою.
Так газети, які відповідно до обвинувального акту були викрадені обвинуваченими, підлягали розповсюдженню безкоштовно. Під час досудового слідства не встановлено як обвинувачені планували або могли реалізувати корисливий мотив, чи містила газета цінну інформацію, що могла бути монетизована обвинуваченими;
-стороною обвинувачення не зазначена вірна правова кваліфікація кримінального правопорушення, оскільки дії обумовлені об`єктивною стороною складу злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, обвинувачені не вчиняли;
-обвинувальний акт не містить вірно встановлених фактичних обставин кримінального правопорушення. Фактичні обставини кримінального правопорушення, викладені в обвинувальному акті, не відповідають матеріалам досудового слідства;
-обвинувальний акт не містить лаконічно встановленого розміру шкоди. Обсяг викраденого майна обвинуваченими суперечить доказам зібраним під час досудового розслідування.
Суд, з`ясувавши думку прокурора, потерпілої, її представника, котрі заперечували проти задоволення клопотання, обвинувачених, які погодились з позицією захисника, вважає клопотання захисника ОСОБА_4 таким, що не підлягає задоволенню.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.
Згідно з ч.ч. 2, 3 ст.291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.
З приписів ч.ч. 1, 2 ст.1, ч.3 ст.9 КПК України вбачається, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. Закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Таким чином, з огляду на положення ч.3 ст. 291, ст.ст. 1, 9 КПК України, не посвідчення в обвинувальному акті прокурором, слідчим своїх підписів печатками не можна вважати як підставу для повернення обвинувального акту, оскільки наявність такого реквізиту офіційного документа не є вимогою закону.
Стосовно наявності інших підстав для повернення обвинувального акту, на котрих наголошував захисник, суд звертає увагу на наступне.
Як вбачається з ч.4 ст.110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Пунктом «а» ч.3 ст.6 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» передбачено, що кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має бути негайно і детально проінформований зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.
Суд зауважує, що обвинувальний акт містить усі передбачені ст.291 КПК України відомості, в тому рахунку виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правової кваліфікації кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Питання щодо наявності дійсних мотиву, мети кримінального правопорушення, як ознак суб`єктивної сторони умисного злочину, вини обвинувачених в межах висунутого обвинувачення, розміру заподіяної шкоди, обсягу викраденого майна, у відповідності до ст.ст. 237-276 КПК України, підлягає вирішенню під час судового розгляду після дослідження судом доказів наданих сторонами обвинувачення і захисту.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 291, 314, 369, 370, 371, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000145 за звинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1