Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2019 року м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_3 , володільця майна представника АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Київ, клопотання потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000778 від 05.03.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК України, про тимчасовий доступ до речей та документів, -

В С Т А Н О В И В:

Потерпіла у кримінальному провадженні № 0000778 від 05.03.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК України, ОСОБА_3 , звернулась до суду із клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів.
Клопотання обґрунтовує тим, що СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000778 від 05.03.2019 р. В ході досудового розслідування встановлено, що в 2013 рокі ОСОБА_3 було укладено договір з АТ ІНФОРМАЦІЯ_2 про відкриття кредитного рахунку та видачу кредитної картки № НОМЕР_1 з кредитним лімітом до 5000 грн. З даного кредитного рахунку ОСОБА_3 зняла грошові кошти через касу банку в сумі 5000 грн. В подальшому, даний кредит ОСОБА_3 було погашено повністю з процентами. В грудні 2018 р. з пенсії ОСОБА_3 почали утримувати грошові кошти на погашення кредитної заборгованості за начебто отриманий нею кредит в банку ІНФОРМАЦІЯ_3 . Загальна сума заборгованості була зазначена, як 31051,64 грн. за кредитним договором №GP- 7470314 від 23.02.2015 року. Однак, потерпіла ОСОБА_3 зазначила, що такого договору вона не укладала, зазначених грошових коштів не отримувала. В подальшому, правонаступником АТ ІНФОРМАЦІЯ_2 став АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На запит ОСОБА_3 до АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 ії було надано копію договору від 11.04.2013 року, що дійсно був укладений нею з АТ ІНФОРМАЦІЯ_2 та заборгованість за яким нею було погашено, було зазначено, що у неї наявна заборгованість за договором №GP- 7470314 від 23.02.2015 року, копії якого їй так і не надіслали. З огляду на зазначене, у потерпілої ОСОБА_3 виникла необхідність в одержанні тимчасового доступу до наступних документів: оригіналу договору № GP- 7470314 від 23.03.2015 р., в якому у нижньому правому куті відображено підпис, схожий на підпис ОСОБА_3 ; оригіналів документів щодо передачі заборгованості ОСОБА_3 за договором № GP- 7470314 від 23.02.2015 р., АТ ІНФОРМАЦІЯ_2 до АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 , що перебувають у володінні АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), за адресою: АДРЕСА_1 .
В судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила задовольнити у повному обсязі.
Володілець майна представник АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що ОСОБА_3 не є стороною кримінального провадження та не може звертатись із клопотанням про надання тимчасового доступу до документів.
Вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про його часткове задоволення, у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч. 1 ст. 160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
Згідно з п. 19 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Положеннями ч. 2, 4 ст. 340 КПК України передбачено, що у разі відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді головуючий роз`яснює потерпілому його право підтримувати обвинувачення в суді; потерпілий, який погодився підтримувати обвинувачення в суді, користується всіма правами сторони обвинувачення під час судового розгляду.
Отже, законодавець зазначив, що потерпілий набуває статусу сторони обвинувачення лише у випадках, установлених КПК України, до яких відноситься лише відмова прокурора від підтримання обвинувачення в судовому провадженні.
При цьому, суд враховує, що дане кримінальне провадження було порушено за заявою потерпілої ОСОБА_3 , а кримінальне правопорушення, за ознаками якого здійснюється кримінальне провадження, відповідно до ст. 470 КПК України, входить до переліку статей, за якими здійснюється кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення.
Згідно з вимогами ст. 7 КПК України зміст на форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенства права.
У силу статей 8, 9 КПК України, принцип верховенства права передбачає, що людина, її права та свободи, визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував на порушенні Україною п. 1 ст. 6 Конвенції. Так, у справі Жук проти України від 21 жовтня 2010 року, в пунктах 25 і 26, зокрема, наголошено, що принцип процесуальної рівності сторін, як один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожному надавалася розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; у силу п. 3 ч. 2 зазначеної статті, під час досудового розслідування потерпілий має право подавати докази на підтвердження своєї заяви. Потерпіла ОСОБА_3 позбавлена такого права. Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац третій пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2005 року № 8-рп/2005).
Також, відповідно до пункту 59 рішення Європейського суду з прав людини у справі Чжан проти України, Суд наголошує, що Конвенція покликана гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке у демократичному суспільстві займають право на справедливий суд разом з усіма гарантіями за цією статтею. Для того, щоб право на справедливий судовий розгляд залишалось достатньо «практичним та ефективним», пункт 1 статті 6 Конвенції має тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, яка проголошує, окрім іншого, верховенство права частиною спільної спадщини Договірних держав. Таким чином, жодне положення національного законодавства не повинно тлумачитися та застосовуватися у спосіб, несумісний із зобов`язаннями держави за Конвенцією.
Верховна Рада України відповідним Законом від 17.07.1997 року №475/97-ВР ратифікувала Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р. (далі Конвенція), яка з того часу є частиною національного законодавства. Положення Конвенції більш пріоритетні (мають більшу юридичну силу), ніж норми законів України. Згідно із ч.2 ст. 19 Закону від 29.06.2004 року №1906-IV"Про міжнародні договори України" якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акту законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору. Тобто приписи Конвенції в національній правовій системі за юридичним значенням займають проміжне місце між положеннями Конституції та законів України. Саме ці приписи є нормою прямої дії та підлягають першочерговому застосуванню у разі невідповідності їм норм законів, прийнятих парламентом України. Законом №3477-IVвід 23.02.2006 року "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" у ст.17 зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення клопотання, а саме, надання тимчасового доступу до належним чином завірених копій договору № GP- 7470314 від 23.03.2015 р. та документів щодо передачі заборгованості ОСОБА_3 за зазначеним договором.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 22, 26, 42, 159 - 165, 303, 309, 376 КПК України, -
У Х В А Л И В:

Клопотання потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000778 від 05.03.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК України, про тимчасовий доступ до речей та документів задовольнити частково;
Надати потерпілій у кримінальному провадженні ОСОБА_3 тимчасовий доступ до належним чином завірених копій договору № GP- 7470314 від 23.03.2015 р.; документів щодо передачі заборгованості ОСОБА_3 за договором № GP- 7470314 від 23.02.2015 р., АТ ІНФОРМАЦІЯ_2 до АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 , що перебувають у володінні АТ ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), за адресою: АДРЕСА_1 ;
Виконання ухвали доручити слідчому слідчого відділу Подільського УП ГУ НП в м. Києві старшому лейтенанту поліції ОСОБА_5 ;
Строк дії ухвали становить один місяць з дня її ухвалення;
У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку, з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів, відповідно до положень ст. 166 КПК України;
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1