Справа №639/1029/19
Провадження №1-кс/639/637/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 лютого 2019 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000014 від 04.01.2019року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 04.011.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.187 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26.12.2018 приблизно о 23.45, невстановлена особа, перебуваючи біля будинку №33 по вул. Козюлинській у м. Харкові, здійснила напад на ОСОБА_5 шляхом застосування насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого та заволоділа 4 мобільними телефонами останнього, після чого, з місця скоєння злочину зникла.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 пояснив, що 26.12.2018 приблизно о 23.45, перебуваючи біля будинку №33 по вул. Козюлинській в м. Харкові, відчув з заді поштовх від якого упав на землю, та потім отримав удар в нижню щелепу від якого втратив свідомість. Після того, як він отямився виявив відсутність мобільних телефонів, «Nokia 2610», приблизною вартістю 200 грн., «Nokia 6300» приблизною вартістю 900 грн., та мобільний телефон «Koolnee Rainbow», приблизною вартістю 1500 грн., «Nokia 1112» та сумка чорного кольору для ноутбука.

20.02.2019 в період часу з 19.00 по 19.24 в ході огляду місця події в каб.№5 Новобаварського ВП за адресою: м.Харків, пр.-т. Л.Малої, 45, у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено мобільний телефон «Nokia 2610» з ідентифікаційними ознаками, imei - НОМЕР_1 , який останній добровільно видав.

Повернення вилучених предметів, може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Так, відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Вилучений мобільний телефон «Nokia 2610», перебував у фактичному володінні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , (контактний номер НОМЕР_2 , НОМЕР_3 )

21.02.2019 мобільний телефон «Nokia 2610», було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Підставою для накладення арешту, є тимчасова заборона позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном.

Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів по кримінальному провадженню.
Слідчий подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Враховуючи викладене, на даний час існує реальна загроза зміни, знищення або відчуження зазначеного майна, тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на вказане майно, у зв`язку з чим клопотання слідчого є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000014 від 04.01.2019року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України задовольнити.
Накласти арешт на вилучений під час проведення огляду місця події в каб.№5 Новобаварського ВП за адресою: м.Харків, пр.-т. Л.Малої, 45, мобільний телефон «Nokia 2610», у ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка належать на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення речового доказу.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1