Справа № 180/124/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2019 р. м. Марганець

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Марганці Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, з середньою освітою, не працюючого, який ніде не зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 25.02.2016 року Запорізьким районним судом Запорізької області за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі з конфіскацією майна, звільнився 19.07.2018 року умовно-достроково на 1 рік 6 місяців 1 день,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Марганецького ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області, за погодженням із прокурором Марганецького відділу Нікопольської місцевої прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що 02.01.2019 року, приблизно о 06-45 год., ОСОБА_4 , знаходячись біля ЗОШ №3 по вул. Лермонтова, 2 в м. Марганці Дніпропетровської області, з метою відкритого викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, підійшовши ззаду до потерпілої ОСОБА_5 , відкрито, умисно, повторно викрав шляхом ривку жіночу сумку, де знаходився мобільний телефон «Леново», вартістю 1566,67 грн., чим спричинив потерпілій матеріальну шкоду. Крім цього, 10.01.2019 року, приблизно о 08-15 год., ОСОБА_4 , з метою таємного викрадення чужого майна, знаходячись в маршрутному автобусі «Кільцевий А» на маршруті від вулиці Київської до вулиці Єдності в м. Марганці Дніпропетровської області, шляхом вільного доступу та непомітно для потерпілого, викрав з кишені ОСОБА_6 мобільний телефон «Мейзі», вартістю 3550,00 грн., чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду.

Оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин в період невідбутого покарання, може незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інший злочин, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України і є достатні підстави для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, має невідбуте покарання за вчинення тяжких корисливих злочинів, вчинив новий злочин, а тому може переховуватись від органів досудового розслідування, на що вказує тяжкість покарання, вчинити інші корисливі злочини.

Підозрюваний проти клопотання слідчого не заперечує.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступного.

02.01.2019 року, 10.01.2019 року за №0000006 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом відкритого викрадення майна ОСОБА_5 та за фактом таємного викрадення майна ОСОБА_6 .
15.03.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, скоєння іншого злочину а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та злочину середньої тяжкості, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, вчинив злочин в період невідбутого покарання, має підозри у вчиненні інших корисливих злочинів, тому наявні ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування або суду, впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також враховуючи те, що ОСОБА_4 не надав суду доказів неможливості перебування в умовах ІТУ в зв`язку із захворюваннями, вважаю, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш мякі запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Однак, відповідно до ст. 183 ч.3 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, суд вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою із можливістю застосування застави, визначивши розмір застави в порядку, передбаченому ч.3 ст. 183 КПК України,з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При визначенні розміру застави, суд керується практикою ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та враховує обставини і тяжкість кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбаченихст. 177 КП України, вимоги п. 2 ч. 5ст. 182 КПК України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38420 гривень.
На підставі вищенаведено, керуючись ст.ст.182,194 КПК України, суд,-
у х в а л и в :
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 13 травня 2019 року.

Встановити ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38420 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі .
На підставі ч. 5ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави та звільнення з-під варти, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора,суд про зміну свого місця проживання;
Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі не з`явлення його за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Марганецький відділ Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1