Справа № 640/151/19
н/п 1-кс/640/328/19
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч.2 ст.364, ч.3 ст.368 КК України.
03.01.2019 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст.208 КПК України.
03.01.2019 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого їй службового становища.
03.01.2019 під час проведення огляду в кабінеті №1 начальника Управління праці та соціального захисту населення Адміністрації Слобідського району Харківської міської ради розташованому на 2 поверсі будівлі за адресою: м. Харків вул. Вишнева 3 у ОСОБА_3 було виявлено та вилучено: грошові кошти та інші предмети, зазначені в клопотанні.
Вилучені 01.03.2019 під час зазначеної слідчої дії предмети, документи, грошові кошти належать ОСОБА_3 та були направлені до приміщення СУ ГУНП в Харківській області, за адресою: м.Харків, вул.Весніна, 14.
Слідчий вважає, що предмети, речі та грошові кошти, які були вилучені 03.01.2019 під час зазначених слідчих дій, відповідають критеріям ч.1 ст.98 КПК України, а саме були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, є об`єктом кримінально противоправних дій, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також оскільки санкція ч.3 ст.368 КК України за якою повідомлено ОСОБА_3 про підозру, передбачає конфіскацію майна, у зв`язку з чим необхідно накласти арешт, що не може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий зазначає, що метою накладення арешту у даному випадку у відповідності до вимог ст. 170 КПК України є збереження речових доказів.
У зв`язку з вищевикладеним, орган досудового слідства вважає, що документи, предмети, речі, грошові кошти, вилучені під час проведення огляду відповідають критеріям ст.ст. 98, 170 КПК України, мають доказове значення у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, всупереч ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна не зазначено відповідне обґрунтування необхідності арешту майна та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
При цьому, до клопотання надано копію протоколу огляду вилученого майна, в тому числі вилучених грошових коштів.
Однак стороною обвинувачення до клопотання не надано копію протоколу огляду, копіювання та вручення грошових коштів, що позбавляє слідчого суддю перевірити чи є вилучені 03.01.2019 під час огляду в кабінету №1 начальника Управління праці та соціального захисту населення Адміністрації Слобідського району Харківської міської ради розташованому на 2 поверсі будівлі за адресою: м.Харків вул. Вишнева 3 у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грошові кошти тими, які одержанні ОСОБА_3 у якості неправомірної вигоди за складання та видачу акту за результатами інспекційного відвідування в якому відсутня інформація стосовно порушення законодавства про працю та не накладання штрафних санкцій.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України, огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Відповідно до вимог, встановлених ч.3 ст.233 КПК України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.
З наданої слідчим копії протоколу огляду вбачається, що 03.01.2019 р. в період часу з 12-32 год. по 14-59 год. проводився огляд кабінету №1 начальника Управління праці та соціального захисту населення Адміністрації Слобідського району Харківської міської ради ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розташованому на 2 поверсі будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: зазначені в клопотанні грошові кошти та контрольний зразок вати з рідиною та спирту; ватний тампон зі змивом з лівої руки ОСОБА_3 ; ватний тампон зі змивом з правої руки ОСОБА_3 ; ватний тампон зі змивом з робочого столу та комп`ютера ОСОБА_3 ; ватний тампон зі змивами з робочого столу ручок ОСОБА_3 ; ватний тампон зі змивом з ручок крісла ОСОБА_3 ; мобільний телефон ТМ «Самсунг» imei 1: НОМЕР_1 ; imei 2: НОМЕР_2 , s/n НОМЕР_3 , з сим картами з абонентськими номерами № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 ; ноутбук ТМ «ASER , s/n: NXV7VEV0404301BA483400.
Однак стороною обвинувачення до клопотання не надано копії ухвали слідчого судді, якою з урахуванням вимог, встановлених ч.3 ст.233 КПК України, надано дозвіл на проведення огляду.
Розгляд вказаного клопотання слідчого про проведення обшуку проводився у закритому судовому засіданні в залі судового засідання в приміщенні Київського районного суду м. Харкова 03.01.2019 в період часу з 19-30 год. по 19-45 год., тобто після проведення огляду кабінету №1 начальника Управління праці та соціального захисту населення Адміністрації Слобідського району Харківської міської ради та вилучення вище вказаного майна.
В ухвалі слідчого судді від 03.01.2019 р., якою надано дозвіл на проведення обшуку, чітко зазначений перелік майна, який підлягає вилученню.
Проте, в прохальній частині клопотання слідчого про арешт майна, сторона обвинувачення просить накласти арешт на частину майна, якого не вказано в ухвалі слідчого судді від 03.01.2019 р. про проведення обшуку.
Ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Таким чином, всупереч вимогам п. 1 ч.2 ст. 171 КПК України, в клопотанні слідчого, погодженого прокурором, про арешт майна, не зазначено підстав та відповідне обґрунтування, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Так, вказані обставини об`єктивно позбавляють слідчого суддю можливості надання судження доцільності його арешту для досягнення дієвості кримінального провадження у відповідності до ч.1 ст.131 КПК України, в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, прийняти рішення по справі та унеможливлює доведення слідчим того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та що може бути виконане завдання для виконання якого слідчий звертається із клопотанням.
Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
Однак, слідчим не зазначено в клопотанні контактних даних власника майна (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя - ОСОБА_1