Справа № 202/396/19
Провадження № 1-кс/202/701/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 202/396/19
Провадження № 1-кс/202/701/2019
17 січня 2019 року місто Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській областіОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 26 грудня 2017 року Індустріальним районним судом міста Дніпропетровська за частиною 1 статті 309 КК України до 1 року позбавлення волі з іспитовим строком на 1 рік,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, частиною 2 статті 185 КК України, -
На даний час існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, підозрюваний ОСОБА_5 , знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, може переховуватись від суду. Крім цього, ОСОБА_5 може вчинити інший умисний злочин, адже не має постійного джерела доходу, вчинив дане кримінальне правопорушення в період іспитового строку, що свідчить про те, що останній на шлях виправлення не став та продовжує свою злочинну діяльність. Також ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати свідків шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування змінити показання в суді. Таким чином, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти вищевказаним ризикам.
У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтвердив свою причетність до кримінального правопорушення, але просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, так як страждає на ВІЛ та потребує лікування.
Слідчий суддя, заслухавши учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку:
Слідчим суддею встановлено, що 17 січня 2019 року ОСОБА_5 органом досудового розслідування повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, частиною 2 статті 185 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується протоколом огляду місця події, протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 тощо.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, частиною 2 статті 185 КК України, за яке законом передбачено покарання до п`яти років позбавлення волі, а також дані про особу підозрюваного, який офіційно не працює, хворіє, з його слів, на ВІЛ, наразі йому повідомлено про підозру в інших кримінальних правопорушеннях, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, обвинувальні акти по яким перебувають у суді, а також незначний розмір майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у сумі 334 грн.
Так, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, для запобігання ризику, наведеного у клопотанні та доведеного прокурором у судовому засіданні, а саме, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки повторно притягується до кримінальної відповідальності, слідчий суддя вважає, що достатньою мірою для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки слідчим і прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Отже, в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно нього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту та поклавши на нього обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України.
На думку слідчого судді, саме такий запобіжний захід повною мірою буде гарантувати виконання підозрюваним на час досудового розслідування процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській областіОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, частиною 2 статті 185 КК України, відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 17 березня 2019 року включно, заборонивши йому цілодобово залишати житло за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язати ОСОБА_5 :
- прибувати до слідчого, прокурора, судді за першою вимогою;
- не відлучатися з міста Дніпра без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю (в разі його застосування органом досудового розслідування).
Строк дії ухвали слідчого судді до 17 березня 2019 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвалу передати для виконання начальнику Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, а також слідчому ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1