ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 614/1192/18 Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/416/18 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 грудня 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
власника майна - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Борівського районного суду Харківської області від 03.12.2018 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000352 від 29.11.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 КК України, -

в с т а н о в и л а:
30.11.2018 старший слідчий СВ Борівського ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Борівського районного суду Харківської області з клопотанням, за погодженням прокурора Борівського відділу Ізюмської місцевої прокуратури ОСОБА_9 , про арешт майна.

В обґрунтування наданого клопотання було зазначено, що 29.11.2018 до чергової частини Борівського ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від головного Державного інспектора Харківського рибоохоронного патруля ОСОБА_10 про те, що 29.11.2018, приблизно о 09.00 годині, на березі Червонооскільського водосховища поблизу с. Гороховатка Борівського району Харківської області, невідомий чоловік, за допомогою заборонених знарядь лову сіток, займався незаконним рибним добувним промислом.

29.11.2018 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0000352 за ознаками кримінального правопорушення, передбачене частиною 1 статті 249 КК України.

В ході огляду місця події за даним фактом від 29.11.2018, на березі Червонооскільського водосховища поблизу с. Гороховатка Борівського району Харківської області працівниками поліції було виявлено та вилучено два полімерних білих мішки з двома риболовними сітками та свіжовиловленою рибою всередині. Крім того, на березі також було виявлено та вилучено велосипед «Україна» чорного кольору, гумовий човен «Атлант Боат» зеленого кольору з чохлом, двома веслами та насосом, а також два металеві пристрої з гачками та мотузками для вилучення риболовних сіток з води, що належать ОСОБА_7

Виловлена в ході незаконного рибного добувного промислу риба загальною вагою 61 кг в подальшому була здана для зберігання до морозильної камери ФОП « ОСОБА_11 », розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Матеріальна шкода, спричинена вищевказаним незаконним виловом риби, відповідно до розрахунку Управління Державного агентства рибного господарства в Харківській області складає 44 914 грн.

Враховуючи, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, а не застосування такого заходу забезпечення, призведе до втрати вищезазначених речей та настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні, а також належного збереження речових доказів.

Ухвалою слідчого судді Борівського районного суду Харківської області від 03.12.2018 клопотання старшого слідчого СВ Борівського ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 - задоволено.

Накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: дві риболовні сітки, рибу загальною вагою 61 кг, велосипед «Україна» чорного кольору, гумовий човен «Атлант Боат» зеленого кольору з чохлом, двома веслами та насосом, два металеві пристрої з гачками та мотузками для вилучення риболовних сіток з води, що були вилучені в ході огляду місця події від 29.11.2018 та належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , з подальшим зберіганням в кімнаті зберігання речових доказів Борівського ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області, а рибу загальною вагою 61 кг в морозильній камері ФОП « ОСОБА_11 », розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погодившись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді Борівського районного суду Харківської області від 03.12.2018 та постановити нову ухвалу, якою зняти арешт, накладений слідчим суддею.

Доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що ним були надані письмові пояснення про те, що він на своєму човні витяг з річки чужі сітки з рибою. Крім того, рибінспектори забрали в нього всю рибу.

Заслухавши доповідь судді, власника майна, який підтримав апеляційну скаргу, прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
З матеріалів судових матеріалів вбачається, що Борівський ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000352 від 29.11.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 КК України.

Відповідно до положень частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до абзацу 2 частини 10 статті 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також з клопотання старшого слідчого про арешт майна вбачається, що арештоване майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України і має доказове значення у кримінальному провадженні.

Відповідно до статті 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі. Якщо документи містять зазначені вище ознаки, вони теж є речовими доказами.

Згідно до частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення спецконфіскації.

Задовольняючи клопотання старшого слідчого про арешт майна слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчий довів наявність підстав, передбачених статтею 170 КПК України, а також слідчим доведено ризик того, що у разі не накладання арешту існує можливість відчужити, змінити, переробити, зіпсувати, передати вказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування.

Колегія суддів з даним висновком у повному обсязі погодитись не може.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В даному випадку апеляційний суд не може погодитись з висновком слідчого судді щодо поміщення до кімнати зберігання речових доказів Борівського ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області тимчасово вилученого майна, що належить ОСОБА_7 , а саме: велосипед «Україна» чорного кольору, гумовий човен «Атлант Боат» зеленого кольору з чохлом, два весла та насос, два металеві пристрої з гачками та мотузками для вилучення риболовних сіток з води.

Відповідно до частини 1 статті 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутися володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає, що вище перелічене майно, що належить ОСОБА_7 , може бути передано власнику на зберігання із забороною його відчуження без шкоди для кримінального провадження.

Згідно з частиною 4 статті 173 КПК України, вирішуючи питання про арешт майна, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, про часткове задоволення апеляційної скарги ОСОБА_7 та скасування ухвали слідчого судді Борівського районного суду Харківської області від 03.12.2018 в частині місця зберігання та способу накладення арешту на зазначене майно, що належить на праві власності ОСОБА_7 .

Відповідно до вимог статей 170, 173 КПК України апеляційний суд вважає за можливе визначити спосіб накладання арешту майна шляхом заборони відчуження вказаного майна з передачею його власнику ОСОБА_7 на відповідальне зберігання під розписку, попередивши про кримінальну відповідальність за статтею 388 КК України.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Борівського районного суду Харківської області від 03.12.2018 скасувати в частині способу накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: велосипед «Україна» чорного кольору, гумовий човен «Атлант Боат» зеленого кольору з чохлом, два весла та насос, два металеві пристрої з гачками та мотузками для вилучення риболовних сіток з води, і ухвалити в цій частині нову ухвалу про накладення на зазначене майно арешту шляхом заборони його відчуження та повернути його власнику на відповідальне зберігання.

Попередити ОСОБА_7 про кримінальну відповідальність за статті 388 КК України.

В іншій частині ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді