Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/3282/19
У Х В А Л А

Іменем України

03 травня 2019 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4 , ОСОБА_5

скаржника ОСОБА_6

представників скаржника адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

слідчого ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 про визнання повідомлення про підозру незаконним, скасування повідомлення про підозру, зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в :

Адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до суду із скаргою про визнання повідомлення про підозру незаконним, скасування повідомлення про підозру, зобов`язання вчинити певні дії. Свої вимоги мотивує тим, що слідчими ГУ НП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 31.01.2018 р.

02 листопада 2018 року в даному кримінальному провадженні було повідомлено про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

27 березня 2019 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

Зазначено, що враховуючи, що ОСОБА_6 не був затриманий і щодо нього не обирався запобіжний захід, то єдиною підставою для повідомлення йому про підозру є наявність достатніх доказів для його підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Проаналізувавши зміст письмового повідомлення про підозру, письмового повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри вивчивши матеріали кримінального провадження, скаржник прийшов до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000021 було здійснене без достатніх правових підстав і підлягає скасуванню. Викладені в повідомленні про підозру обставини не знайшли свого підтвердження і спростовуються матеріалам досудового розслідування, а кваліфікація вказаних обставини не відповідає вимогам матеріального права; відсутні підстави для твердження слідчого про вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України; в даному випадку відсутня ознака безоплатності отримання майна; ОСОБА_6 взагалі не є суб`єктом вчинення описаного в повідомленні про підозру злочину; він має певні владні повноваження щодо впливу на осіб, яким це майно ввірено чи перебуває у їх віданні; твердження слідчого, викладені в повідомленні про підозру від 02.11.2018 р. не знайшли свого підтвердження, оскільки встановлено, що порушень порядку ціноутворення на томографом не було, оскільки ціна була сформована за рахунок вартості монтажних, пуско-налагоджувальних робіт, витрат на навчання персоналу, гарантійне обслуговування, тощо; ОСОБА_6 не давав жодних вказівок особам, які подавали документацію лікарю КЗ «Третя черкаська міська лікарня швидкої допомоги»; ОСОБА_6 не є суб`єктом інкримінованого правопорушення, а грошові кошти ТОВ «ЗДРАВО» набуло не безоплатно, а в рамках законної процедури закупівлі і виконання договору поставки.

У зв`язку із викладеним, враховуючи, що обставини викладені в повідомленні про підозру від 02.11.2018 р. не знайшли свого підтвердження, то на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження № 0000021 від 31.01.2018 р., як на думку скаржника, підлягало закриттю у зв`язку із відсутністю події кримінального правопорушення.

Однак, незважаючи на необхідність закриття кримінального провадження, слідчий не прийняв вказаного рішення, натомість ним було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри. При цьому, за результатами аналізу змісту зміненого повідомлення про підозру все одно вбачається, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000021 є необгрунтованим та підлягає скасуванню. В даному провадженні відсутні обов`язкові елементи об`єктивної сторони складу злочину, а саме: наявність у ОСОБА_6 службових повноважень щодо управління майном та взагалі використання ним будь-яких повноважень з метою заволодіння майном; необґрунтовані твердження органу досудового розслідування щодо завищення вартості товару та ціни договору підтверджується висновком №494-19АЗ про вартість об`єкта оцінки, а саме, - томографу комп`ютерного. Таким чином, скаржник вважає, що вказані обставини підтверджують законність набуття ТОВ «ЗДРАВО» грошових коштів за виконання договору поставки № 336Н/2017/127 від 11.05.2017 р., отже підтверджують відсутність ще одного елементу об`єктивної сторони інкримінованого правопорушення, такого як «незаконність»; відсутня ознака безоплатності, оскільки мало місце виконання господарського зобов`язання щодо поставки товару.

Також у скарзі звернуто увагу, що в даному кримінальному провадженні ухвалою від 07.11.2018р., залишеною без змін рішенням Апеляційного суду Черкаської області від 22.02.2019 року стороні обвинувачення було відмовлено у задоволенні клопотання щодо застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 , так само ухвалою від 27.03.2019 р. відмовлено і в задоволенні клопотання щодо накладення арешту на майно ОСОБА_6 .

Скаржник вважає, що твердження слідчого, викладені в повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри не знайшли свого підтвердження, оскільки встановлено, що порушень порядку ціноутворення на томограф не було, оскільки ціна була сформована за рахунок вартості монтажних, пуско-налагоджувальних робіт, витрат на навчання персоналу, гарантійне обслуговування, тощо; ОСОБА_6 не вчиняв будь-яких дій щодо заволодіння чужим майном, не мав будь-яких повноважень щодо розпорядження майном КЗ «Третя черкаська міська лікарня швидкої допомоги», а грошові кошти ТОВ «ЗДРАВО» набуло не безоплатно, а в рамках законної процедури закупівлі і виконання договору поставки. За таких обставин, підтверджується відсутність підстав, передбачених ст. 278 КПК України щодо можливості повідомлення особі про підозру, а тому воно підлягає скасуванню, а відомості щодо письмового повідомлення ОСОБА_6 підлягають видаленню із ЄРДР.

Крім того, скаржник вказує на те, що є всі підстави для розгляду даної скарги в порядку ст.303 ч.1 п.10 КПК України, посилаючись на те, що 10 жовтня 2017 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». Підпунктом 23 пункту 7 § 1 розділу 4 вказаного законодавчого акту внесено зміни до ст. 303 Кримінального процесуального кодексу України щодо можливості оскарження повідомлення про підозру в кримінальному провадженні. Зокрема, зазначено, що під час досудового розслідування можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Водночас, у п. 4 § 2 розділу 4 Закону зазначено, що підпункти 11-27, 45 пункту 7 § 1 цього розділу вводяться в дію через три місяці після набрання чинності цим Законом, не мають зворотної дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін.

Вказані зміни були введені в дію 15.03.2018 року. При цьому, ст. 5 КПК України передбачено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення. Водночас, в даному кримінальному провадженні відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень внесені 30.07.2018 р. Таким чином, враховуючи, що відомості про кримінальне правопорушення були внесені у ЄРДР 30.07.2018р., тобто після набрання чинності положеннями Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», то вказана скарга підлягає розгляду слідчим суддею.

Таким чином, скаржник просить суд, - визнати повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000021 від 31.01.2018 р. незаконним та скасувати; зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування виключити відомості щодо повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000021 від 31.01.2018 р з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 підозрюваний ОСОБА_6 , адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 доводи скарги підтримали повністю та просили її задовольнити.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_10 , прокурори ОСОБА_4 , ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні скарги, яку вважають безпідставною та такою, що не підлягає розгляду в порядку ст. 303 КПК України, оскільки відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР були внесені ще 31.01.2018 року. Вважають підозру обґрунтованою.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження №0000021 від 31.01.2018 р., слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає до задоволення за таких підстав:

встановлено, що слідчими ГУ НП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 31.01.2018р. за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 191 КПК України.

02 листопада 2018 року в даному кримінальному провадженні старшим слідчим в ОВС СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_10 за погодженням з прокурором прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 повідомлено про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Крім того, ознайомлено ОСОБА_6 з процесуальними правами підозрюваного за участю з адвокатом ОСОБА_9

27 березня 2019 року в даному кримінальному провадженні старшим слідчим в ОВС СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_10 за погодженням з прокурором прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме, - про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України. Крім того, ознайомлено ОСОБА_6 з процесуальними правами підозрюваного за участю з адвокатом ОСОБА_8 .

Відповідно до п.10 ч.1 ст. 303 КПК України, повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником Частину першу статті 303 доповнено пунктом 10 згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону.
Норми щодо повідомлення про підозру визначені у статтях 276-279 КПК України.
Варто звернути увагу, що положення кримінально-процесуального законодавства не містять визначення змісту поняття «підозра», проте системний аналіз змісту норм КПК України свідчить, що підозра є складовим елементом процедури притягнення до кримінальної відповідальності, оскільки саме з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення розпочинається кримінальне переслідування такої особи (п. 14 ч.1 ст. 3 КПК України). Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч. 5 ст. 9 КПК України). Так, згідно з практикою ЄСПЛ «підозра» -є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповіднодо п.13 ч.1 ст. 3 КПК України являє собою твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Підозра є певним етапом обвинувачення, оскільки під час підозри висувається припущення про можливе скоєння особою кримінального правопорушення, а відтак має відповідати загальним вимогам, які характеризують зміст обвинувачення, зокрема і вимозі дотримання порядку здійснення повідомлення про підозру. Враховуючи, що підозра є припущенням про вчинення конкретною особою кримінального правопорушення, то існування підозри нерозривно повязане із наявністю підозрюваного.
Згідно з ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є 1) особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, 2) особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та 3) особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Таким чином, аналіз змісту ч. 1 ст. 42 КПК України дозволяє зробити висновок, що підозра (кримінальне переслідування у формі підозри) починається з моменту, коли особі повідомлено про підозру або ця особа затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст. 276 КПК, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Як передбачено статтею 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
З огляду на зазначені норми закону, логічним є висновок про те, що чинний КПК України вирізняє повідомлення про підозру як окремий письмовий процесуальний документ. При цьому, положеннями ст. 278 КПК України окремо регулюється процедура вручення особі повідомлення про підозру.
Так, ч.1 ст. 278 КПК визначено порядок здійснення повідомлення про підозру та обов`язок роз`яснення прав підозрюваного, а саме: письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК).
Таким чином, системний аналіз вказаних вище положень КПК України вказує на те, що поняття «повідомення про підозру» розуміється у чинному КПК як окремий процесуальний документ, а не як дія (процедура), оскільки для цього у чинному КПК законодавцем вжито інший термін «вручення повідомлення про підозру». КПК України передбачена можливість оскарження повідомлення про підозру щодо його змісту, а також щодо належності особи, яка його складає, в контексті положень ст. 277 КПК України.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 9 КПК України закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
За п.18 ч.1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя має діяти лише на підставі, у межах, і у спосіб, визначений законом, а відступ від цього правила має зумовлюватися виключними підставами, оскільки це може порушувати існуючий баланс між суспільним інтересом щодо необхідності ефективного здійснення досудового розслідування і правом особи на ефективний захист в межах кримінального провадження.
Розглянувши скаргу, слідчий суддя дійшов до висновку, що відсутні підстави для скасування повідомлення про підозру з врахуванням змін, оскільки його зміст відповідає положенням ст. 277 КПК України та складене належною особою.
Щодо доводів скарги про те, що відсутні докази для підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, який інкримінується йому органом досудового розслідування, відсутність об`єктивної сторони злочину, той факт, що ОСОБА_6 не є суб`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 ч.5 КК України, то невдаючись до оцінки доказів щодо винуватості чи невинуватості особи у вчиненні вказаного злочину, слід зазначити, що 27.03.2019р. ОСОБА_6 було вручене повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри (за ч.5 ст. 191 КК України), і надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Крім того, з огляду на доводи скаржника про те, що кримінальне провадження розслідується не уповноваженим органом, яким як на його думку, повинен бути орган НАБУ, а також питання складу злочину, передбаченого, в даному випадку ч.5 ст. 191 КК України, то слідчий суддя вважає, що проблематика підслідності цього провадження, оцінка доказів мають бути предметом дослідження судом при розгляді провадження по суті в контексті аналізу належності, допустимості отриманих доказів, враховуючи, що одним із обов`язкових критеріїв такої допустимості є критерій здобуття доказу уповноваженою законом особою.

Відповідно до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Отже, з`ясувавши обставини справи за скаргою, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_6 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 303-307, 309, 278, 276, 277, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 про визнання повідомлення про підозру незаконним, скасування повідомлення про підозру, зобов`язання вчинити певні дії, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1