1Справа № 335/9739/18 1-кс/335/8557/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансклад» ОСОБА_3 , про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 12.10.2018 року, за відсутності учасників справи, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 12.10.2018 року (справа № 335/9739/18, 1-кс/335/7942/2018) задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , поданого за погодженням з прокурором відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_5 та накладено арешт на два системних блока в корпусі чорного кольору , які були вилучені 10.10.2018 року з робочих місць ОСОБА_6 та ОСОБА_3 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 20.09.2018 року у приміщенні офісу ТОВ «Трансклад», який знаходиться у приміщенні будівлі ЦРМ №83 інв. №0001 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Парковий бульвар, 1А.

02.11.2018 року директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансклад» ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, оскільки вважає, що арешт на два системні блоки накладено необґрунтовано та у застосуванні такого заходу не має потреби. Вилучені під час обшуку 10.10.2018 року два системні блоки не відповідають критеріям, які встановлені ст.98 КПК України, не були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КПК України, за фактом скоєння якого ведеться розслідування. У системних блоках відсутня будь-яка інформація або відомості, що можуть мати значення для кримінального провадження, вони не містять інформації щодо будь-яких незаконних дій, пов`язаних із видобутком та обігом бурштину-сирця, не можуть бути використані як доказ. Вилучення системних блоків суттєво перешкоджає здійсненню законній господарській діяльності ТОВ «Трансклад», значно ускладнює взаємовідносини із банком, контролюючими органами та контрагентами, ставить під загрозу своєчасну підготовку фінансової та податкової звітності.

Від заявника надійшло клопотання про проведення судового засідання за його відсутності, в якому зазначив, що на задоволені своїх вимог наполягає.

Слідчий СУ ГУНП в Запорозькій області, повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, надав заяву, про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти скасування арешту майна.

З урахуванням даних обставин, а також положень ч.4 ст.107 та ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників провадження, без фіксування судового засідання технічними засобами, на підставі доказів, які є в матеріалах справи.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст.ст.131, 170 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з ухвали слідчого судді від 12.10.2018 року, майно заявника відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, має ознаки знаряддя вчинення кримінального правопорушення і може бути використане як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч. 1 ст. 366 КК України за фактом внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Статтею 1 додаткового (першого) протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична, або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом, або загальними принципами міжнародного права.

Власник майна в своєму клопотанні вказує, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба і його подальше збереження буде перешкоджати господарській діяльності, тому з урахуванням того, що розумні строки такого виду обтяження вийшли і слідчим також не заперечувалось скасування арешту майна, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 174, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансклад» ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений на два системні блоки в корпусі чорного кольору ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 12.10.2018 року (справа № 335/9739/18, 1-кс/335/7942/2018) у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000233 від 15.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1