УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/3124/17

Провадження № 1-кс/638/727/19

27.02.2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0005368 від 10 березня 2016 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харкова, громадянин України, неодружений, раніше не судимий, непрацюючий, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення-злочину передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-
встановив:
До Дзержинського районного суду м. Харкова звернувся прокурор Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що в провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження № 0005368 від 10 березня 2016 року за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.1 ст. 185 КК України.
ОСОБА_5 в судові засідання не з`являвся, в зв`язку з чим його було оголошено у розшук. На підставі ухвали про дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_5 було затримано та доставлено до зали суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити.
ОСОБА_5 проти клопотання заперечував, вказав, що адреса, яка була вказана прокурором в обвинувальному акті не його, а тому він не міг знати про судові засідання, так як повістки про виклик не отримував.
Захисник проти клопотання заперечував, просив суд застосувати більш мякі запобіжні заходи, аніж тримання під вартою.
Суд, дослідивши матеріали справи, поданого прокурором клопотання дійшов наступних висновків.
Кримінальним процесуальним кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Так, статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 176 КПК України, до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Загальною складовою підстави застосувань будь-якого запобіжного заходу у розумінні вимог частини 2 статті 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри вчиненні особою кримінального правопорушення слід розуміти як наявність «розумної підозри», тобто добросовісного, основаного на сукупності наявних на даний момент доказів припущення про вчинення цією особою кримінального правопорушення. Ступінь доведеності підозри, обвинувачення на цьому етапі провадження не є обставиною, що впливає на обрання запобіжного заходу, оскільки встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завдання подальшого провадження, сприяти якому має запобіжний захід, що обирається.
З 28.02.2017 року в провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
ОСОБА_5 не з`являвся в судові засідання, про що свідчать матеріали справи.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.04.2018 року ОСОБА_5 оголошено в розшук.
24.05.2018 року прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 подано клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу обвинуваченого для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 31.05.2018 року клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 задоволено та надано дозвіл на затримання з метою приводу строком на 6 місяців.
Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, який є злочином невеликої тяжкості. Крім того, суд бере до уваги, що факт переховування ОСОБА_5 від суду та органу досудового розслідування не підтверджується матеріалами справи, адже в судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_5 вже давно не мешкає за той адресою, яка зазначена в обвинувальному акті.

Суд вважає не доведеним наявність передбачених частиною 1 статті 177 КПК України ризиків, про які йде мова у клопотання та на які посилається сторона обвинувачення. Зокрема, дані, що ОСОБА_5 має намір переховуватися від суду, в матеріалах клопотання відсутні.

Враховуючи викладене, суд вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано до ОСОБА_5 , так як з урахуванням особи підозрюваного, обставин справи до нього можуть бути застосовані інші міри запобіжних заходів, достатні для запобігання ризиків вказаних в клопотанні.
Таким чином, суд відмовляє у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки не доведено наявність всіх обставин, передбачених частиною 1 статті 194 КПК України.
Відповідно до частини 4 статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1, 2 частини 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини 1 цієї статті, слідчий суддя, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Оскільки підставою для обрання запобіжного заходу у відповідності до положень частини 2 статті 177 КПК України є наявність сукупності певних ризиків, визначених законом та наявної обґрунтованої підозри, що в даному випадку виключається, відповідно суд відмовляє у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у зв`язку з відсутністю таких підстав.
При обранні запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне обрати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який є співмірним з існуючими ризиками, відповідає його особі та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, оскільки стороною обвинувачення не доведено наявність ризиків, які дають підставі суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню інших чином.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 369, 371, 372 КПК України, суд,
постановив:
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0005368 від 10 березня 2016 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1)Прибувати до прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 за першою вимогою;

2) Не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу прокурора або суду;

3) Повідомляти прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом на підозрюваного ОСОБА_5 , з дня проголошення ухвали.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали виготовлено 27.02.2019 року.

Суддя:

Копію ухвали отримав, про покладені на мене обов`язки та наслідки їх невиконання повідомлений:

«____» _________________ 2019 р. ___ год. ____ хв. _________________( ОСОБА_5 )