КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/2747/2019 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
24 квітня 2019 року м. Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 квітня 2019 року,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
Не погоджуючись із прийнятим судом першої інстанції рішенням, підозрюваний ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10.04.2019 року.
Мотивуючи доводи апеляційної скарги, підозрюваний вважає, що ухвала слідчого судді необґрунтована та така, що не відповідає вимогам КПК України, внаслідок чого підлягає скасуванню.
Факт вручення пам`ятки про права та обов`язки, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання 31.01.2019 року, як зазначає ОСОБА_6 не підтверджується відеозйомкою місця події та не відповідає дійсності.
ОСОБА_6 також зазначає, що повістка про виклик на 05.02. 2019 року до слідчого відділення поліції в аеропорту Бориспіль була вручена без зазначення числа та номера та в якості, кого останнього викликають. В повістці не вказано номер кабінету, куди необхідно з`явитися за викликом та дата повістки 31.01.2014 року.
На думку ОСОБА_6 в порушення ч. 4 ст. 22 КПК України повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення було здійснено не прокурором, а вручено особою, яка не підписувала письмове повідомлення про підозру, а саме: начальником слідчого відділення ОСОБА_8 .
Вручення повідомлення про підозру як процесуальну дію не може вчиняти особа, яка не складала цей документ. Це також випливає із ч.2 ст.276 КПК, за якою до осіб, котрі не наділені правом повідомляти про підозру, але мають право повідомляти права затриманій особі підозрюваному, віднесені лише службові особи, які згідно із законом затримали таку особу.
В судове засідання прокурор та захисник не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені завчасно та належним чином, що дає суду апеляційної інстанції підстави розглядати справу у їх відсутність, про що не заперечував і підозрюваний ОСОБА_6 .
Крім того, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.
Заслухавши доповідь судді, думку підозрюваного ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити в повному обсязі, перевіривши доводи апеляційної скарги, та вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підозрюваного задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування також можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.
Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.
Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.
Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Зазначені вимоги закону були дотримані в повному обсязі.
31.01.2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Підозра ОСОБА_6 обґрунтовується тим, що 08.09.2018 року приблизно о 07 год. 55 хв., перебуваючи на третьому поверсі пункту контролю на авіаційну безпеку при вході до терміналу «Д» ДП «MA «Бориспіль» за адресою: Київська область, м. Бориспіль, ОСОБА_6 вчинив таємне викрадення чужого майна за наступних обставин.
Так, 08.09.2018 близько 07 год. 55 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи на третьому поверсі пункту контролю на авіаційну безпеку при вході до терміналу «Д» ДП «MA «Бориспіль» за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, побачив чоловіче портмоне чорного кольору - марки «Philipp Plein», який лежав на стрічці рентген апарату. В цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свої злочинні наміри, направлені на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що його дії носять протиправний та незаконний характер, допускаючи настання суспільно - небезпечних наслідків та свідомо їх бажаючи, пересвідчившись тему, що за ним ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, діючи умисно з метою особистого збагачення за рахунок чужого майна, забрав зі стрічки рентген апарат портмоне чорного кольору марки «Philipp Plein», що належить ОСОБА_9 вартістю 1192 грн. 25 коп., в якому знаходились наступні речі: мобільний телефон марки «Iphone 6S» у корпусі сірого кольору - НОМЕР_1 , вартістю 9 593 грн. 74 коп., де знаходилась сімкарта мобільного оператора «Лайф» НОМЕР_2 », яка матеріальної цінності для потерпілого не становить, грошові кошти в розмірі 1350 гривень, а також 10 доларів США, які згідно курсу НБУ станом на 08.09.2018 становлять 282 грн. 20 коп., три банківські картки, які матеріальної цінності для потерпілого не становлять.
Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10.04.2019 року у задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_6 було відмовлено.
Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі, про недоведеність підстав для скасування оголошеного ОСОБА_6 повідомлення підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри, колегія суддів виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, колегія суддів вбачає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Доводи ОСОБА_6 , що повістка про виклик на 05.02.2019 року до слідчого відділення поліції в аеропорту Бориспіль була вручена без зазначення числа та номера та в якості, кого останнього викликають та в ній не вказано номер кабінету, куди необхідно з`явитися за викликом та дата повістки 31.01.2014 року, не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.
Відповідно до ч. 4 ст. 22 КПК України повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, звернення з обвинувальним актом та підтримання державного обвинувачення у суді здійснюється прокурором. У випадках, передбачених цим Кодексом, повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення може здійснюватися слідчим за погодженням із прокурором, а обвинувачення може підтримуватися потерпілим, його представником.
Згідно ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках:
1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення;
2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів;
3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 276 КПК України у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу.
Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Зазначені в апеляційній скарзі інші доводи та підстави, з яких підозрюваний просить скасувати ухвалу слідчого судді не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та спростовуються вищевикладеним.
Згідно ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Частиною 1 ст. 405 КПК України, апеляційний розгляд здійснюється згідно з правилами судового розгляду в суді першої інстанції з урахуванням особливостей, передбачених Главою 31 КПК України.
За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: залишити ухвалу без змін; скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10.04.2019року, підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга підозрюваного ОСОБА_6 без задоволення, оскільки наведені підозрюваним доводи не можуть бути визнані достатніми підставами для скасування судового рішення.
Керуючись ст.ст. 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

____________________ _______________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4