У Х В А Л А
05 березня 2019 року місто Київ
ВС Т АН О ВИ В:
Відповідно до ст. 398 КПК України, отримавши апеляційну скаргу, що надійшла на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам статті 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.
Дослідивши документи, які надійшли до суду першої інстанції після ухвалення вироку суду, суддя-доповідач приходить до висновку про наявність обставин, які перешкоджають прийняти одне із рішень, передбачених ст. 399 КПК України.
Так, відповідно до матеріалів кримінального провадження, 22 лютого 2019 року на вирок суду подані апеляційні скарги захисниками ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , а 25 лютого 2019 року подана апеляційна скарга захисником ОСОБА_9 .
28 лютого 2019 року від захисників ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 до суду першої інстанції надійшли заяви про роз`яснення судового рішення - вироку Оболонського районного суду міста Києва від 24 січня 2019 року, ухваленого стосовно ОСОБА_10 .
Також від захисника ОСОБА_4 надійшла заява про виправлення описок, допущених у вироку суду.
Вважаю, що нерозгляд судом першої інстанції заяв захисників про роз`яснення судового рішення та заяви про виправлення описок перешкоджає судді-доповідачу приступити до перевірки поданих апеляційних скарг на відповідність вимогам ст. 396 КПК України та в подальшому прийняти можливе рішення про відкриття апеляційного провадження.
Відповідно до положень ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Таким чином, згідно вказаної норми закону, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, зокрема можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для учасників судового провадження або для осіб, які мають його виконувати.
Отже, саме звернення учасників судового провадження з заявами про роз`яснення судового рушення свідчить про те, що вони не розуміють певні положення, викладені в тексті вироку суду і за обґрунтованості доводів, викладених в заявах, такі положення судового рішення підлягають роз`ясненню судом, який його ухвалив.
Беручи до уваги те, що за приписами ч. 1 ст. 389 КПК України із заявою про таке роз`яснення може звернутися як учасник судового провадження, так і орган виконання судового рішення, слід зробити висновок, що роз`ясненню підлягає як рішення, яке не набрало законної сили, так і рішення, яке вже перебуває на виконанні.
Проте, за наявності апеляційної скарги учасника судового провадження, який подав заяву про роз`яснення оскаржуваного ним судового рішення, розгляд заяви повинен передувати апеляційному розгляду.
В разі задоволення заяви, це дасть можливість апелянту по-іншому сприйняти відповідні положення вироку суду, що в подальшому може вплинути на зміну позиції захисту та надання доповнень до поданих апеляційних скарг.
В той же час, якщо судом буде відмовлено в задоволенні заяви, суб`єкт звернення вправі таке рішення оскаржити до суду апеляційної інстанції, як то передбачено ч. 4 ст. 380 КПК України.
Крім того, відповідно до ст. 379 КПК України, суд має право виправити описки в судовому рішенні незалежно від того, набрало рішення законної сили чи ні.
Розгляд заяви про виправлення описок у вироку, який оскаржується, до початку апеляційного розгляду дасть можливість розвіяти в учасників кримінального провадження, зокрема суб`єкта звернення, сумніви стосовно невідповідності вироку суду вимогам ст. 370, 374 КПК України.
З огляду на викладене, суддя-доповідач вважає, що кримінальне провадження підлягає поверненню до суду, який ухвалив вирок, для розгляду заяв про роз`яснення судового рішення та заяви про виправлення описок незважаючи на те, що чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено повернення кримінального провадження до суду першої інстанції з наведених вище підстав.
За приписами ст. 399 КПК України суддя-доповідач може лише залишити апеляційну скаргу без руху, якщо вона не відповідає вимогам ст. 396 КПК України, повернути апеляційну скаргу з підстав, передбачених ч. 3 ст. 399 КПК України, або відмовити у відкритті провадження, відповідно до ч. 4 цієї норми закону.
Але, задля дотримання принципу верховенства права, коли людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, забезпечення права на захист, повинні бути застосовані приписи ч. 6 ст. 9 КПК України відповідно до яких, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Керуючись ч. 1 ст. 7, ч.6 ст. 9, ст. 110 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1